[Larry King, vedėjas] -Gerai, patyrinėkime Jacque Fresco mąstymą
ir visuomenę, kurią jis norėtų matyti.
(Jacque Fresco) -Mes akcentuojame mašinų ir technologijų svarbą tam,
kad išlaisvintumėme žmogų siekti aukštesnių tikslų.
Mašinos dirbtų purvinus, pasikartojančius ar nuobodžius darbus.
Prireiktų dešimties metų, kad pakeistume Žemės vaizdą.
Norėdami išgelbėti savo aplinką, privalome mokytis iš savo kvailumo ir konfliktų,
taip pat pertvarkyti savo mąstymo būdą ir pakeisti visuomenės tikslus.
Mes turime rūpintis tuo, taip pat kaip rūpinomės žmogaus išsilaipinimu mėnulyje.
[Jeff Hoffman, į pensiją išėjęs NASA astronautas] -Būdamas šešerių metų, kaip ir dauguma vaikų,
aš svajojau skristi į kosmosą. Aš dabar tokio amžiaus,
kad man būnant mažam, vieninteliai astronautai buvo Flash Gordon ir Buck Rogers.
Aš užaugau ir tapau profesionaliu astronomu.
Man nusišypsojo laimė būti išrinktam į pirmąją palydovo įgulos grupę.
Ilgai treniravomės.
Žinoma, turi išbandyti daugybę skirtingo tipo simuliatorių.
Bet kai tu jau iš tiesų sėdi raketoje,
tu supranti: „Ei, čia jau ne simuliatorius!“
Visa transporto priemonė šiek tiek dreba ties pagrindu.
Tada, apačioje po savimi išgirsti tą griausmą.
Visas erdvėlaivis truputį palinksta į priekį.
Tada, kai grįžta atgal į vertikalią poziciją,
staiga, "Bam!" kietojo kuro raketos įsijungia.
Kyla nepaprastas drebėjimas ir triukšmas.
Sekančias dvi minutes tu sėdi
ant tokios nepaprastos jėgos.
Aš laikiausi įsikibęs, galvodamas:
„Oho! Tikiuosi visas šitas aparatas atlaikys.“
Ir žinoma išlaikė.
O tuo metu, mes žiūrime pro langą.
Mėlynas dangus jau pavirto kosmoso juoduma.
Ir aš tolumoje matau Afrikos pakrantę iškylančią prieš akis.
Aš visada prisimenu ką jaučiau pirmojo skrydžio metu, kuomet suvokiau:
„Oho, tu jau kosmose!“
Tu matai iš orbitos saulėtekius ir saulėlydžius.
16 kartų per parą.
Ypač skrendant virš Žemės naktį,
pamatai tikrą žmonių civilizacijos vaizdą.
Dienos metu, žiūri žemyn ir matai Žemės spalvas.
Matai žemyno formas, kontinentus.
Yra daugybė nuostabių dalykų, kuriuos gali išvysti dienos metu.
Taip pat galima pamatyti įtaką,
kurią žmonės padarė mūsų planetai ir tai gali būti ganėtinai baisu.
Per 11 skraidymo metų,
aš stebėjau kaip Amazonės džiunglės buvo be perstojo naikinamos.
[Rondonija, Brazilija 2010 24-eri metai miškų naikinimo]
Naktimis, dažnai galėjai pamatyti miškų deginimus, žemdirbystės tikslams,
visame pasaulyje.
Galėjai matyti uostus, užneštus dumblu.
Galėjai matyti, kaip Afrikoje, miškinga juosta kasmet traukiasi.
Mes žinome apie pasaulinį atšilimą ir ką mes darome atmosferai.
Tai dar vienas dalykas, kurį gali labai gerai pajausti iš kosmoso -
kokia plona yra mūsų atmosfera.
Iš esmės, mintis ta, kad mes matome žmonių žalą,
daromą žemei,
net iš kosmoso,
reiškia, kad mes negalime į tai nekreipti dėmesio.
Planeta reaguoja į žmonijos buvimą.
[Carl Sagan, "Pale Blue Dot", 1994] -Žemė yra labai maža scena
didžiulėje kosminėje arenoje.
Pagalvokite apie kraujo upes,
pralietas visų generolų ir imperatorių,
kad visoje savo šlovėje ir galybėje
jie galėtų tapti laikinais
mažos šio taško dalelės valdovais. [Žemė 5,9 milijardų kilometrų atstumu]
Pagalvokite apie nesibaigiančias kančias,
kurias vieno pikselio krašto gyventojai
sukėlė kitiems vos matomiems kito pikselio krašto gyventojams.
Kaip jie pasiryžę žudyti vienas kitą,
kokia aistringa jų neapykanta.
Mūsų maivymasis,
mūsų įsivaizduojamas svarbumas,
kliedėjimas, kad mes turime kažkokią privilegijuotą padėtį visatoje,
netenka prasmės prieš šitą blyškią šviesą.
Mūsų planeta yra vienišas taškelis
didžiojoje, viską apimančioje, kosminėje tamsoje.
Visoje šitoje platybėje, nėra jokios užuominos,
kad pagalba ateis iš kažkur kitur
mus išgelbėti
nuo mūsų pačių.
Venus Projektas pristato
Pasirinkimas yra Mūsų
Filmas sukurtas Roxanne Meadows, Joel Holt. Muzika pagal Kat Epple
PIRMA DALIS
(Pasakotojas) Pirmą kartą istorijoje mes turime galimybes, technologijas,
ir žinias pasiekti pasaulinę visuomenės gerovę.
Mes negalime toliau tęsti kaip iki šiol,
nes to pasekmės bus tikrai baisios.
2012 m. Jungtinių Tautų ataskaita teigia, kad pasaulinis gyventojų augimas
nuo 7 milijardų iki beveik 9 milijardų yra tikėtinas iki 2040 metų.
Išteklių paklausa padidės proporcingai.
Iki 2030 metų numatoma, kad maisto poreikiai turėtų pakilti iki 50%,
energijos iki 45%
ir vandens iki 30%.
Šiuo metu mes eikvojame gamtos išteklius
50% greičiau nei planeta gali atkurti.
Tęsiant tokiu tempu, mums reikės dar 3 planetų,
kad patenkintume išteklių poreikius, kokie yra šiandien.
-Kas yra šeštasis išmirimas?
Ar tai vyksta šiuo metu? Kokia yra to priežastis?
-Tai, ką mes, žmonės, darome planetai,
keičia pamatines gyvenimo sąlygas
labai dramatiškai ir greitai.
(Pasakotojas) Visgi, nuo gamtos nelaimių iki karo,
mūsų pasenusi vertybių sistema palaiko šią beprotybę,
grasinančią mums daugelyje sričių.
Ar geriausia, ką mes galime padaryti, tai tik likviduoti įvykio padarinius?
Ar politikai sugeba, ar bent jau yra kompetetingi tvarkytis su mus supančiu pasauliu?
(Gordon Brown) -Leiskite man paaiškinti.
-Tvarkos! Ministre pirmininke.
(Pasakotojas) Ar mes paprasčiausiai nesugebame numatyti
ir planuoti savo ateities?
Ar mes su trūkumais iš prigimties ir nieko negalime dėl to padaryti?
(Žurnalistas) -Kodėl tiesiog nepanaudojus kovinio būrio? -Taikytis!
(Pasakotojas) Mes dažnai girdime, kad žmogaus prigimtis yra nepakeičiama...
-Tai tik žmogiška prigimtis!
...ir mūsų blogiausios savybės yra įgimtos.
-Kaip jie gali nustoti būti nusikaltėliais? -Ech, nesąmonė!
Jie tokie gimė ir nėra prasmės bandyti juos pakeisti.
Veiksniai Lemiantys Elgesį
[Dr. Henry Schlinger jaunesnysis] -Manau yra sunku kalbėti apie specifinę žmogaus prigimtį
taip pat, kaip šnekame apie fiksuotus ar kintančius veiksmų modelius gyvūnų rūšyse.
Tačiau yra aišku, kad mokymasis žmonijoje vaidina pagrindinį vaidmenį.
Tiesą sakant, žmones aš vadinu „besimokančiais gyvūnais“,
nes žmonės mokosi daugiau nei bet kuris kitas gyvūnas.
(Pasakotojas) Ir visgi, turint omenyje mūsų agresijos istoriją,
polinkį į karą,
pavydą ir neapykantą...
(JAV kareivis) -Nenustokit šaudyt.
(Pasakotojas) ...mes vis dar turime daug ko išmokti.
Galima pagalvoti, kad neįmanoma nepastebėti
sąlygų, kuriose mes esame panardinti.
(Jacque) -Ši kultūra tiesiog nežino nieko geriau.
Jie nežino, kokie veiksniai formuoja žmogaus elgesį.
Todėl jie išrado savo sąvoką
ir vertina žmogaus elgesį pagal savo vertybes
ir sako, kad tai žmogaus prigimtis.
Štai čia jie ir klysta.
(Henry) -Šiuo metu mes turime technologijų sprogimą savo kultūroje.
Aš manau daugelis žmonių galvoja, kad technologijos mus išgelbės.
Žinoma, technologijos, daugeliu atvejų, palengvino mūsų gyvenimus.
-Surask vietą automobiliui. -Vieta automobiliui rasta.
-Kartais tai gerai, kartais - ne taip gerai.
(Žurnalistas) -Dronai ginkluoti raketomis „Hellfire“..,
-Ar norėtumėte užsidirbti šnipinėdami savo kaimynus?
Yra viena technologija, kurios mes neturime, bet mums jos tikrai reikės
jei ketiname iš tikrųjų pasikeisti, ir tai yra elgesio technologija.
Elgesio mokslas turi būti taikomas taip, kaip taikomi fizikos,
chemijos ir biologijos mokslai.
Tai yra tas trūkstamas mūsų kultūros ingredientas.
Ir jis yra pats sudėtingiausias, nes
tai prieštarauja tam, ką dauguma žmonių galvoja apie save pačius.
(Pasakotojas) Tiriant žmogaus elgesį, taip pat
kaip ir bet kurį kitą fizinį reiškinį,
leis mums suprasti faktorius, atsakingus formuojant
mūsų nuostatas ir elgesį.
(Henry) -Visi gamtos mokslininkai mano, kad jų disciplinos medžiaga
paklūsta gamtos dėsniams ir tvarkai. Jei ne, tada negali užsiimti mokslu.
Elgesio tyrėjai mano, kad žmogaus ir
kitų organizmų elgesys taip pat paklūsta gamtos dėsniams ir tvarkai.
Manant priešingai reikštų pripažinti, kad
žmogaus elgesys atskirtas nuo likusios gamtos.
Mes nedarome tokios prielaidos, mes darome prielaidą,
kad žmogaus elgesys yra gamtos dalis.
(Pasakotojas) Žmogaus elgesys paklūsta gamtos dėsniams kaip ir visa kita.
(Jacque) -Saulėgrąža pati nesisuka į saulės pusę.
Saulė ją verčia suktis
ištempdama ląstelių membranas.
Burlaivis negali pats plaukti į priekį. Vėjas jį stumia.
Augalai negali patys augti. Jie yra veikiami
saulės šviesos, dirvožemio, temperatūros, kitų įvairių veiksnių.
Visi dalykai yra veikiami ko nors kito.
Visi žmonės yra veikiami kitų dalykų.
Atminkit, jūsų mama sakė: „puodelis, stalas, šviesa,
tėtis, mama“ vėl ir vėl, kol jūs pradėjote daryti tai patys.
Netgi rasinės neapykantos yra išmokstama.
(Pranešėjas) ... kai netolerancijos ir rasinio pranašumo idealai
yra perduodami sekančioms kartoms.
-Tu gali būti išauklėtas nekęsti afroamerikiečių.
Gali būti išauklėtas nekęsti žydų, švedų, bet kokių žmonių.
-Aš nekenčiu filipiniečių.
Aš nekenčiu meksikiečių.
Aš nekenčiu jų visų!
-Galėtume užauginti žydų berniuką nacių kultūroje.
Jis taptų puikiu naciu.
Pagrindinis Veiksnys?
(Pasakotojas) Mechaniniai procesai grindžiami daugeliu tarpusavyje sąveikaujančių sistemų.
-Ką ten turi, sūnau? -Lėktuvėlį.
Kas leidžia jam skristi? Ar tai propeleris?
-Propeleris nesisuks, jei lėktuvas bus be variklio, teisingai?
-Taigi, jis skrenda, nes turi variklį? -Bet varikliui reikalingi degalai.
-Ko gero, jį nuo žemės pakelia degalai.
-Beveik, bet jei variklis bus be uždegimo žvakių
ir negaus deguonies, degalai nedegs.
-Taigi, tai žvakės ir deguonis?
-Taip atrodytų, tačiau net jei visi šie dalykai veiktų,
o lėktuvas bus be sparnų ir pakilimo mechanizmo,
jis niekada nepakils nuo žemės.
-Taigi, tai sparnai ir pakilimo mechanizmas verčia lėktuvą skristi?
-Tiesą sakant, tai visi išvardinti dalykai, sūnau. Tai sudėtingas aparatas.
Reikia, jog visi šie dalykai veiktų kartu, kad lėktuvas skristų.
Tai labai panašu į kitas technologijas ir net į žmogaus elgseną.
-Taigi, tai visi šie dalykai verčia lėktuvą skristi. -Būtent, vaiki!
(Pasakotojas) Visai kaip ir mechaninės sistemos, mūsų elgesys
nėra įtakojamas tik vieno kokio nors faktoriaus.
-Dievas sukuria žmones gerus arba blogus, diskusijos pabaiga.
(Pasakotojas) Mūsų elgesys veikiamas daugelio tarpusavyje sąveikaujančių veiksnių,
su kuriais mes susiduriame kasdien.
(Henry) Dviems atskiriems individams viena aplinka niekada nebus tokia pati.
Tai prieštarauja žmonių nuostatoms, kuriomis jie teigia:
„Aš turiu tris vaikus. Jie visi užauginti
toje pačioje aplinkoje, bet visi išaugo tokie skirtingi.“
Na, remiantis šiuo apibūdinimu, „ta pati aplinka“
žmonės turi omenyje namus, kuriuose jie gyveno arba tėvus, kurie juos užaugino.
(Jacque) -Nėra tokio dalyko kaip „ta pati aplinka.“
Jei turi du vaikus, vienam yra 4 metai ir tu su juo žaidi,
septynmetis broliukas stovi šalia patempęs lūpą.
Tu klausi: "Kas atsitiko?", o vaikis tik gūžteli pečiais.
Taip kyla nepasitikėjimas ir pavydas. Štai iš kur tai atsiranda.
(Henry) -Bet moksliniu požiūriu, aplinka susideda
iš kasdienių sąveikų tarp tavo elgesio
ir įvykių, kurie vyksta tiek tavyje, tiek aplink tave.
Taigi, aplinka yra nuolat kintanti.
(Jacque) -Jei pasisodini jaunesnį vaiką ant kelių, pasisodink ir vyresnį.
Sakyk: „Aš myliu jus abu.“
Niekada nežaisk tik su vienu vaiku ir neturėk mėgstamiausio.
Jei sakai: „Tu gali eiti į kiną,
o tu negali, nes neparuošei namų darbų“,
kai sesė nukrenta nuo laiptų, brolis slapčia šypsosi.
Ne todėl, kad jis blogas, o todėl, kad jis jaučiasi nemylimas.
(Pasakotojas) Netgi mūsų požiūris į estetiką ir grožį
dažnai suvokiamas kaip natūralus dalykas,
bet pasidomėjus išsamiau paaiškėja, kad šis supratimas
smarkiai skiriasi skirtingose pasaulio vietose ir skirtinguose istorijos tarpsniuose.
(Henry) -Manau, estetikos ir grožio supratimas didžiąja dalimi yra išmokstamas, o ne įgimtas.
Viskas, ką reikia padaryti, tai pasidomėti tuo, ką skirtingose kultūrose
žmonės laiko gražiu ir patraukliu.
Taps aišku, kad skirtingose kultūrose grožio etalonai smarkiai skiriasi.
Kartais jie skiriasi net vienos kultūros viduje.
(Jacque) -Yra žmonių, dėvinčių ant kaklo žalvarinius žiedus.
Tokiu būdu jie ištempia savo kaklą.
Jei nuimtume tuos žiedus, kaklas neišlaikytų galvos
ir jie tai vadina grožiu.
Tam tikrose salose, kurias aš esu aplankęs,
jei mergina turi didelį išsikišusį užpakalį, tai pas juos laikoma grožiu.
O lieknos merginos buvo visiškai nevertinamos.
(Pranešėjas) -Mergina net galėjo būti uždaryta į narvą ir būti jame,
kol nepriaugs 120 kg,
tai padarytų ją praktiškai tinkamą vedyboms toje šalyje.
(Henry) -Žinau, kad yra nuomonių, jog tam, ką mes laikome gražiu
įtakos turi genai,
bet manau, kad pats paprasčiausias paaiškinimas tam,
ką mes suvokiame kaip gražų individą,
kyla iš to individo aplinkos, kultūros, kurioje jis užaugintas.
(Jacque) -Jei visi turėtų ilgas nosis, tu pasidarytum plastinę operaciją, kad taip pat turėtum tokią.
Nėra tokio dalyko, kaip grožis.
Visa tai tik žmonių nusistatymas.
Jei vestum gražiausią pasaulio merginą,
bet pasirodytų, kad ji yra didelis galvos skausmas,
tas veidelis greitai tau taptų šlykštus.
(Pasakotojas) Kai kurie tyrėjai teigia, kad genai,
o ne auklėjimas, lemia tai, ar žmogus taps nusikaltėliu,
ar net žudiku.
(Henry) -Paklausus žmonių, kas, jų nuomone, lemia kuo jie taps:
daktaru, advokatu, ar bet kurios profesijos atstovu,
dauguma sutiks, kad tą nulemia auklėjimas,
tėvų, mokytojų ir kitų žmonių įtaka.
Ne genai. Genai nenulemia to, ar tapsite advokatu ar daktaru.
(Pasakotojas) Genai mums nesuteikia vertybių sistemos,
ir įgimto intelekto ar talento.
(Henry) -Genai neformuoja mūsų elgesio.
Genus suformavo mūsų evoliucija.
Bet mūsų elgesys yra visiškai suformuotas
aplinkos, kurioje mes gyvename.
(Pasakotojas) Elgesys neatsiranda iš niekur.
Jis visuomet priklauso nuo aplinkos įtakos.
(Jacque) -Norėjau sužinoti ar vyrų požiūris į moteris yra natūralus,
ar jie to išmoksta.
Taigi, prieš daugelį metų nuvykau į atokias salas.
Įdomus faktas buvo tai, kad salos gyventojai nevilkėjo drabužių.
Niekada nemačiau, kad vyras spoksotų į moters kūną.
Vaikai maudėsi nuogi.
Berniukai ir mergaitės, visi kartu.
Ir nebuvo jokių slaptų žvilgčiojimų į vienas kito kūnus.
Jų nameliuose ant sienų nekabėjo nuogų moterų plakatai,
nes ten būti nuogu yra normalu.
Vaikinai sakė merginoms: „Man patikti tu.“
Jie glostė visą jų kūną nuo galvos iki kojų.
Jie nepuolė prie krūtų.
Vyrai šioje šalyje teikia pirmenybę moterų krūtims,
nes jie to išmokyti: „Ei, užmesk akį į tą mažulę!“
Kaltės Žaidimai
-Kieno tai kaltė?
-Tikrai ne Demokratų.
-Ir visa tai Obamos kaltė!
(Henry) -Tradicinis požiūris, suteikiantis
individui asmeninę atsakomybę ir autonomiją,
pripažįsta, kad individas atsakingas už teigiamą savo elgesį,
bet, kita vertus, suverčia kaltę dėl paties jo netikusio elgesio.
(Jacque) -Kaltinti žmones dėl jų elgesio
yra vienas žalingiausių dalykų
mūsų, taip vadinamoje, išsivysčiusioje kultūroje.
Jų elgesys formuojamas kultūros, kurioje jie užauga.
(Henry) -Tai grindžiama požiūriu,
kad mes esame laisvi, kad galime laisvai pasirinkti savo elgesį.
Bet mokslinis požiūris užima priešingą barikadų pusę.
Mokslinis požiūris yra deterministinis, kuris teigia,
kad mūsų elgesys paklūsta gamtos dėsniams, mūsų elgesys yra priežastinis.
(Jacque) -Nėra serijinio žudiko, kuris neturėtų praeities,
kuri jį tokiu padarė.
Kiekvienas Niujorko gangsteris
tapo tokiu, susidėdamas su tokiais pat žmonėmis.
(Pasakotojas) Mūsų socialinės ir teisinės sistemos kaltina ir baudžia individą.
Ir visgi, šie bandymai pakeisti elgesį baudžiamąja praktika
ignoruoja asmens praeitį ir aplinką,
kurie ir formuoja tokį elgesį.
(TV pranešėjas) -Nuo paprasčiausių kalėjimo gaujų
iki pavojingų gatvių gaujų:
tai pavojingas derinys tiek darbuotojams, tiek kitiems kaliniams.
(Pasakotojas) Tyrimai rodo, kad mokymasis
taip pat keičia fizinę ir cheminę smegenų struktūrą.
Akivaizdu, tame dalyvauja daugybė veiksnių,
bet genai vaidina tik mažą vaidmenį mūsų mokymesi,
palyginus su mūsų aplinkos vaidmeniu.
(Jacque) -Nei vienas kinų kūdikis negimė mokėdamas kinų kalbą.
Ar žinojote tai? Jie turėjo eiti į mokyklą, kad išmoktų kalbą.
Nei vienas prancūzų kūdikis negimė mokėdamas prancūzų kalbą.
Nesvarbu kiek metų tėvai kalbėjo prancūziškai,
vaikai vistiek turi mokytis kalbą.
(Henry) -Mūsų smegenų žievė yra plastiška.
Mūsų elgesys yra labai lankstus ir prisitaikantis.
Mes esame labiausiai prisitaikantis sutvėrimas visoje planetoje.
Jei pažvelgtume į žmonijos istoriją šioje planetoje,
pamatytume, kad mes išmokome prisitaikyti
bet kurioje planetos terpėje.
(Jacque) -Vienintelis skirtumas tarp kunigo ir vagies
yra aplinka, kurioje jie išugdyti.
(Pasakotojas) Mes nedarome savo išvadų,
be išorinių veiksnių.
Mes nekeičiame savo nuomonės.
Mūsų nuomonę keičia įvykiai.
-Ar girdėjai apie tokius brolius Wright?
-Ne.
-Jie sako, kad nori susikonstruoti skraidančią mašiną.
-Nesąmonė, skraidančių mašinų nebus niekada.
Jei Dievas norėtų, kad jos skraidytų, jis būtų davęs joms sparnus.
(Griausmingas juokas)
(Pasakotojas) Mūsų nuomones keičia įvykiai.
-Aš pakeičiau savo nuomonę!
-Taip, aš irgi.
(Jacque) -Jei gimei su efektyvesnėmis smegenimis,
greičiau veikiančiomis, nei vidutinės,
tu fašistu tapsi greičiau,
jei būsi išauklėtas fašistinėje aplinkoje.
Geros smegenys negali atskirti to, kas yra svarbu.
Smegenys neturi diskriminacijos mechanizmo;
tai sąlygoja tik eksperimentiniai įrodymai.
(Pasakotojas) Jei ta aplinka, kuri sukūrė mūsų vertybes, išliks nepakitusi,
nepaisant poetų, kunigų ir politikų raginimų,
elgesys ir vertybės išliks tokie pat.
(Jacque) -Jei liepsit žmonėms nežvejoti tam tikroje vietoje,
bet nesuteiksit tiems žmonėms maisto
ir pragyvenimo sąlygų, jie tikrai pažeis tuos įstatymus.
Visi įstatymai turi atitikti realų pasaulį.
Ne įstatymai užkerta kelią nusikaltimams,
o tai, ar suteikiamos atitinkamos sąlygos.
(Žurnalistas) -Šiomis dienomis, raganosių brakonieriai atskrenda sraigtasparniu,
ginkluoti stipriais migdomaisiais ir grandininiu pjūklu.
Raganosio ragas šiuo metu vertingesnis net už auksą.
(Jacque) -Jei žmonės neturi darbo,
jie padarys bet ką, kad išmaitintų savo šeimą.
Jei sukursite įstatymą, draudžiantį vogti maistą,
jie vistiek vogs maistą, kad tik patenkintų savo šeimos poreikius.
Bet koks žmogaus sukurtas įstatymas,
neatitinkantis realių aplinkybių, bus pažeistas.
(Pasakotojas) Aukštesni idealai ir siekiai, kurių žmonės tikisi,
negali būti įgyvendinti, kai siautėja nepriteklius ir karas.
[Andrew Bacevich, Bostono universitetas] -Jei norite ką nors subombarduoti,
dažniausiai kyla stebėtinai mažai diskusijų dėl to, kiek tai gali kainuoti.
Bet kai kyla diskusija apie tai ar padėti
žmonėms, kurie kenčia,
tuomet mes tampame stebėtinai taupūs.
(Pasakotojas) Nei viena kultūra taip nevertina žmogaus elgesio.
Priešingu atveju jie klaustu, iš kur atsiranda godumas,
fanatizmas, neteisybės ir karas.
(Jacque) -Jie diegia jums tas pačias vertybes, kurios leido jiems atsirasti valdžioje.
(Pasakotojas) Deja, visos visuomenės iki pat šios dienos,
įskiepijo žmonėms tas vertybes, kurios palaiko esančius valdžioje.
ANTRA DALIS
(Pasakotojas) Taigi, patyrinėkime pagrindinius veiksnius,
valdančius žmonių gyvenimus ir tautas:
Pinigai, ir vertybės,
elgesys, bei pasekmės kurias jie sukuria.
-Laikas ir pardavimų duomenys
-Žaibiškai reaguojantis personalas
„Ankstyvosioms gyvybės formoms buvo sunku
iššliaužti iš pirmykščio dumblo,
neišsitempiant to dumblo kartu su savimi.“ -Jacque Fresco
(Pasakotojas) Kaip antikos laikų atgyvena,
pinigai, šiais laikais, tarnauja kaip korupcijos,
nepritekliaus ir kontrolės keleto žmonių rankose, mechanizmas.
[Abby Martin, Žurnalistė ir vedėja] -Jie sugadino viską.
Kiekviena mūsų gyvenimo institucija yra sugadinta pinigų.
Labiausiai mane stebina tai, kad
mus pavergė tai, ką mes patys sukūrėme,
ne fiziškai, bet protiškai pavergė idėja,
sukurta pačios žmonijos.
Tai yra pasenusi nuostata, nes, manau, mes išaugome iš to, ką pinigai gali dėl mūsų padaryti.
„Labai paranku, kad tauta
nesupranta bankinės ir piniginės sistemų, nes jei jie suprastų,
man atrodo, dar iki rytojaus ryto kiltų revoliucija.“
-Henry Ford, Kompanija Ford Motor
(Pasakotojas) Žūtbūt bandydami išgyventi, daugelis dirba keletą darbų.
Jie gali vogti, meluoti ar pasisavinti.
(Jacque) -Tikras stresas vidutiniam asmeniui.
...rūpesčiai dėl buto nuomos, darbo praradimo, negalėjimas susimokėti įmokos už namą.
(Pasakotojas) -Stambesniu planu, pelno motyvas
sukuria negailestingą niokojimo ciklą.
Ligos, užterštumas ir karas laikomi normomis.
[H. R. McMaster, JAV generolas] -Tai yra karo laikotarpio ekonomika,
kuri pati save įtvirtina.
Įtakingi žmonės, esantys galios centre,
karinio konflikto pratęsimą mato kaip savo asmeninį interesą.
(Pasakotojas) Bet tai naudinga tik vienetams esantiems viršuje, kurie gyvena kaip parazitai,
manipuliuodami ir kontroliuodami pinigus.
[Dylan Ratigan, Autorius ir Vedėjas] -Bankinė sistema efektyviai pavergia individus,
studentus, institucijas
ir išsiurbia jų resursus.
[Karen Hudes, Ekonomistė ir Advokatė] -Jie sudarė sąlygas atsirasti centriniams bankams,
kurie imtų palūkanas nuo valiutos
ir galėtų krautis turtus, nedarydami nieko.
Kas visa tai daro? Bankininkų grupė,
Federalinė Rezervų Sistema; tai privati sistema.
-Fed yra privatus bankas, priklausantis privatiems akcininkams.
Neleiskite pavadinimui "Federalinis" jūsų suklaidinti.
(Karen) -1913 metais, kuomet tuometinis JAV prezidentas Woodrow Wilson
pasirašė Federalinės Rezervų Sistemos įstatymą,
dauguma Kongreso atstovų jau buvo išvažiavę kalėdinių atostogų.
(Pasakotojas) Šis įstatymas patikėjo JAV centrinę bankinę sistemą
Federalinei Rezervų Valdybai,
padarydamas juos vieninteliais, galinčiais išleisti Federalinio Rezervo banknotus,
arba, kitaip tariant, JAV dolerius.
(Karen) -Prezidentas Wilson gailėjosi šio sprendimo.
Jis sakė, kad jis tiesiog išpardavė savo šalį.
„Didi industrinė tauta yra kontroliuojama kreditų sistemos.
Mūsų kreditų sistema yra koncentruota.
Todėl, tautos augimas ir mūsų veikla
yra kelių žmonių rankose.
Mes tapome viena iš prasčiausiai valdomų,
viena iš labiausiai kontroliuojamų ir užvaldytų vyriausybių
civilizuotame pasaulyje; vyriausybė, valdoma
mažų žmonių grupių, nuomonių ir prievartos.“
-Prezidentas Woodrow Wilson, 1916 m.
[Erin Ade, Reporterė ir Vedėja] -Sistema, kuria mes vadovaujamės, yra sugedusi.
Tiesą sakant, kažkas spaudinėja kompiuterio klavišus kažkur;
štai kaip mes gaminame pinigus šiandien.
(Karen) -Nėra nieko, garantuojančio pinigų svarumą; už to nieko nėra.
(Pasakotojas) Kai vyriausybė išleidžia daugiau nei surenka mokesčių
ir jai reikia pinigų, ji nespausdina savo pinigų,
bet skolinasi iš federalinio rezervo mainais už valstybinius lakštus,
tuos pinigus Fed paskolina už palūkanas.
Kai žmonėms korporacijose reikia pinigų, jie taip pat kreipiasi į bankus.
Sistema yra pasmerkta žlugti. Jei bankas nusiperka obligacijų už 100 dolerių,
jis gali paskolinti žmonėms 10 kartų didesnę sumą, kitaip tariant 1000 dolerių.
Jie sukuria papildomus pinigus iš nieko:
jokių pinigų, jokio aukso, nieko, kuo tai būtų padengta.
Bankas taip pat atgauna visas paskolas su palūkanomis.
Tokiu būdu pinigai sukuriami paprasčiausiai skolininkui pasirašius
ir pasižadėjus išmokėti visą skolą.
Dar blogiau, labai dažnai žmonės išmoka visą skolą,
gerokai didesnę dėl palūkanų.
Tai yra procesas, kuriuo individualūs asmenys,
kompanijos ir vyriausybės gauna norimus pinigus.
Tai vadinama, "bankininkystė, turint mažus rezervus"
ir ši priemonė naudojama bankų pasauliniu mastu,
kad išlaikytų žmones ir ištisas tautas amžinoje skoloje.
(Karen) -Jei ir toliau bus spausdinami doleriai, be jokio jų padengimo,
žmonės praras pasitikėjimą valiuta, ir būtent tai dabar vyksta.
(Dylan) -Bankinė sistema užsiima rizikingų paskolų bizniu,
sukurdama žmonėms skolą.
Išlieka rizika, kad skolininkai nesugebės išsimokėti,
bet atsakomybė už tai buvo nuolat užkraunama
ant JAV mokesčių mokėtojo ir JAV valiutos pečių.
(Karen) -Šiuo metu mes esame situacijoje,
kur pasaulio valiutos anksčiau ar vėliau subliūkš.
Niekas nežino kada tai nutiks, bet Federalinė Rezervų Sistema
spausdina dolerius, lyg rytojus neišauš.
(Dylan) -Tai yra efektyvus nusikalstamas verslas,
grindžiamas žmonių dėmesio, išteklių ir laiko manipuliavimu,
kad ištrauktų iš to kuo daugiau vertės.
(Karen) -Tokiu būdu jie vagia iš mūsų pinigus.
Jie vagia mūsų pastangų ir mūsų darbo vaisius.
(Dylan) -Tai išsikerojo mūsų visuomenėje kaip vėžys.
(Karen) -Šie bankininkai yra dalis sistemos,
vadinamos Tarptautinių Atsiskaitymų Banku (TAB).
-Dauguma žmonių, net verslininkų ir bankininkų, nesupranta
šio banko (TAB) veikimo principo.
(Karen) -Bankui priklauso 40% aktyvų,
43,000 kompanijų, kurių akcijomis prekiaujama biržoje.
-Bankas niekam nepavaldus. Jis turi direktorių valdybą, sudarytą
iš 15 centrinių bankų valdytojų.
(Karen) ...ir jie susirenka 60% metinių sektoriaus atlygių.
Jie supirko visą žiniasklaidą ir ji apgaudinėja piliečius.
(Abby) -Dabar žiniasklaida tiesiog tenkina korporacinius interesus žmonių,
kurie kontroliuoja pinigus ir politinę situaciją.
Iš viso yra apie 118 valdybų direktorių, kurie vadovauja
penkioms didžiausioms žiniasklaidos korporacijoms.
Jie visi dirba skirtingose valdybose, nuo Monsanto,
iki ginklų ir maisto.
Kai visi šie interesai susipina tarpusavyje,
gerokai sunkiau pastebėti,
kieno interesus atstovauja pagrindinė žiniasklaida.
(TV pranešėjas) -Pakenčiamas, subalansuotas.
(Dylan) -Jei norite suprasti, kas yra tikroji galia, pirmiausia turite suprasti,
kas iškelia kandidatus,
o ne kas už juos balsuoja.
Mūsų sistema nėra demokratija.
Žmonės, kurie dalyvauja kandidatų iškėlimo procese,
sudaro mažiau nei 5% populiacijos,
ir tiesą sakant, net mažiau nei 1% populiacijos.
Jei aš būčiau atsakingas už pasiūlymą,
ką visi turėtų valgyti,
aš visada siūlyčiau tik sūrainius arba keptą vištieną,
ir sakyčiau jums, kad tai yra demokratija, nes jūs galite valgyti, ką tik norite,
kol tai yra sūrainis arba kepta vištiena.
Ar tai iš tikro būtų demokratija? Aš galėčiau iškišti tai jums kaip demokratiją,
nes aš nesprendžiu, ar jūs valgote sūrainius, ar keptą vištieną.
Jūs balsuojate labai dideliuose ir plačiai išreklamuotuose rinkimuose,
už tai ar mes pasirinksim keptą vištieną, ar sūrainius.
Tuo tarpu žmonės susiskirsto į gentis,
į tokias kaip, „Keptai vištienai - NE“ ir „Už sūrainius“
ir jie aiškins jums, kodėl pasirinkus sūrainius,
ateis pasaulio pabaiga ir kodėl kepta vištiena jus išgelbės.
Kas Kuria Taisykles?
(Pasakotojas) Tie, kurie gali sau tai leisti,
samdo lobistus, kurie iš esmės nuperka politikus.
Didžiąją dalį laiko, kuri nors partija atitiks jų poreikius.
[Prof. James Thurber, Vedėjas] -Lobistas Jungtinėse Valstijose yra žmogus,
kuris atstovauja kieno nors kito interesus ir jam už tai yra sumokama.
(Pasakotojas) Išleidžiami įstatymai labai dažnai būna sukurti
pačių korporacijų, kad atitiktų jų poreikius.
Profesorius Thurber įžvelgia pogrindinį lobizmo augimą
ir apytikriai apskaičiuoja, kad ši industrija sudaro daugiau nei 9 milijardus dolerių per metus,
ją aplenkia tik turizmo industrija ir vyriausybės aparatas.
-Priežastis, kodėl mes nieko nekeičiame yra ta,
kad bankams Vašingtone atstovauja beprotiškas skaičius lobistų.
(Pasakotojas) Lobistai yra ten tik tam, kad nupirktų palankius įstatymus.
Jie ten ne tam, kad užtikrintų demokratinius procesus.
Šeimos ir darbininkai tiesiog neturi tiek perkamosios galios,
kad jų poreikiai būtų patenkinami.
-Jie sukūrė šią sistema, kad galėtų įsitvirtinti ir, iš esmės,
finansuoti savo interesus.
(Erin) -Viskas, kas buvo 2007-2008 metais,
ko mes taip bijojom: paskolos užstatant namą,
kreditų burbulai, kiti finansiniai kontraktai.
Visa tai vis dar egzistuoja. Tai tikra tiesa.
Tiesa, kad bankams keliami aukštesni finansiniai reikalavimai,
kad jie negalėtų dalyti paskolų į kairę ir į dešinę, bet tie reikalavimai ne tokie jau ir aukšti.
(Abby) -Jei mes neturėsime žiniasklaidos, pateikiančios informaciją
apie tai, kas iš tikro leidžia tuos įstatymus ir priima tas pataisas,
ir dėl ko visa tai, ir kam tai naudinga,
tuomet mes gyvensime iliuzijoje.
[Autorius Paul Wright] -Paprastai įstatymus šioje šalyje rašo turtingieji
ir galingieji, nes mano manymu, pagal patį apibrėžimą,
jie yra tie, kurie valdo teisės aktų leidėjus
ir aukščiausius šios šalies valdžios atstovus.
(Erin) -Tai bauginanti realybė, nes
gali tiesiog sumokėti už tokių įstatymų priėmimą,
kurie naudingi tik tau ir tavo korporacijai.
(Abby) -Vyrauja visiškas nebaudžiamumas, kurį turi korporacijos,
nepaliaujamai veikti teršiant visą planetą...
-Dideli toksiškų anglies pelenų išsiliejimai
vėl kelia klausimus dėl vandens saugumo
ir dėl pačių valstybės institucijų, prižiūrinčių šią industriją.
(Abby) -Nėra jokios atsakomybės, tik menki sudrausminimai
su keletu baudų šen ar ten, už vergiškas darbo sąlygas,
ar už besaikį planetos išteklių naudojimą.
(Pasakotojas) Nepaisant nuobaudų, industrijos toliau terš aplinką,
ir pažeidinės įstatymus, kol tai bus pelninga.
(Erin) -JP Morgan pernai sumokėjo 13 milijardų dolerių baudų!
Jei turi tiek pinigų vien tik baudoms sumokėti...
o jie atsideda į šalį 19 milijardų dolerių baudoms mokėti!
(Reporteris) -JP Morgan sutiko sumokėti valstybei 410 milijonų dolerių baudą,
bet nepripažįsta, jog buvo nusižengta.
(Reporteris) -Goldman Sachs susitarė sumokėti savo byloje 550 milijonų dolerių,
nepripažindama savo nusižengimų.
(Reporteris) -UBS sutiko sumokėti apie 50 milijonų dolerių.
Pagal susitarimo sąlygas UBS nepripažino prasižengę.
(Paul) -Aš manau, kad žmonės įvykdo nusikaltimus pagal
savo socialinės padėties suteikiamas galimybes juos įvykdyti.
Atrodo, kad Bertold Brecht kažkada paklausė: „Kas yra didesnis nusikaltimas:
apiplėšti banką ar turėti banką kaip nuosavybę?“
Manau, kaip kad esame matę iš visko - nuo santaupų ir paskolų skandalų
iki Wall Street kracho - per dažnai bankų savininkai
apiplėšia institucijas, kurios juos samdo.
Jie atlieka galybę įvairiausių nelegalių veiksmų,
tačiau labai retai kada dėl to yra patraukiami baudžiamojon atsakomybėn.
Per visą istoriją nebuvo labai ir slepiama,
kad vyriausybė elgėsi taip, lyg būtų turtingųjų klasės patikėtiniai.
(Erin) -Taip, būna idealistų politikų, kurie įsitraukia į šį žaidimą,
kad pakeistų pasaulį, tačiau, jei jie yra nors kiek geri savo darbe,
jie jau nebekeičia pasaulio. Jie tarnauja
savo rėmėjų interesams, jei nori iškilti politikoje.
(Jacque) -Yra sakoma: „Rašyk savo kongreso nariui.“
Bet kas jis po velnių per asilas, kad jam turėtum rašyti?
Jis turėtų būti technologijų ir žinių priešakyje.
Tu neturi jam rašyti.
Aš esu tikras, kad dauguma esate skridę lėktuvais.
Jums nereikia rašyti pilotui: „Skrendi pakrypęs!
Ištiesink trajektoriją, po velnių!“
Jis žino savo sritį - dėl to ir gavo savo darbą!
Tarnautojai vyriausybėje dabar yra teisininkai ir verslininkai
ir negali išspręsti jokių problemų.
(Erin) -Jei esmė yra pasipelnymas, tai tie interesai
ir bus patenkinami pirmi, o visa kita liks antrame plane.
Tokia tai liūdna realybė.
(Abby) -Nėra jokios galiojančios vertybių sistemos,
kuri iš tikro būtų naudinga žmonijai,
nes viskas yra paremta vartotojiškumu ir pelno siekiu.
(Jacque) -Mes dirbtinai pripumpuojame gyvūnus, kad jie greičiau augtų.
Jei tik gali pagreitinti ląstelių dalijimąsi vištoje, tu gali ją greičiau ir parduoti.
Ar tai turi įtakos žmogaus organizmui?
Jiems tas nerūpi. Jiems tik rūpi parduoti kuo daugiau vištų.
(Pasakotojas) Turtingieji pelnosi daug sparčiau nei kada nors anksčiau.
(Abby) -Pramoninio pasaulio sėkmė tiesiogiai priklauso nuo
besivystančių šalių nesėkmės ir išsivystymo trūkumo.
Jų atsilikimo priežastis yra ta,
kad jos yra įsiskolinusios išsivysčiusioms šalims; mes neklestėtume,
jei ne pigus darbas ir kontraktinė vergovė
esantys visose Trečiojo pasaulio šalyse.
Taigi, galios svertas niekada nepersisvers į kitą pusę,
nes jis priklausomas nuo šiuo metu esančios situacijos.
(Korespondentas) -Purvinas ir pavojingas darbas, atliekamas vaikų.
Darbai kasyklose paprastai paliekami paaugliams,
o šachtų sienas vos prilaiko medžių šaknys.
Jiems gresia tikras pavojus.
-Turtingos vyriausybės mėgsta sakyti, kad jos padeda vystytis neturtingoms šalims,
bet kas ką čia vysto?
Kiekvienais metais neturtingos šalys išmoka turtingoms
apie 600 milijardų dolerių palūkanas
už paskolas, kurios jau seniai buvo išmokėtos daugybę kartų.
Taip pat neturtingos šalys netenka pinigų dėl prekybos apribojimų,
kuriuos įvedė turtingos šalys.
Iš viso, tai daugiau nei 2 trilijonai dolerių kasmet.
(Pasakotojas) Piniginės sistemos egzistavo šimtmečius
ir nesvarbu, ar mes tai suvokiame, ar ne, jos visada buvo skirtos kontroliuoti elgesį,
apribojant daugumos perkamąją galią.
Vienas to pavyzdys - teisinė sistema.
Daugelis teigia, kad kalėjimai neveikia.
Tačiau galiausiai, kalėjimai puikiai tarnauja
kaip socialinės kontrolės įrankis, apsaugantis
įsitvirtinusią politinę ir ekonominę sistemą.
(Paul) -Jei samdysite darbuotojus, kurie sprendžia socialines problemas,
viso labo, įkalindami žmones,
rezultatai nebus labai geri.
Bet man atrodo, jiems puikiai sekasi įkalinti žmones
ir būtent todėl masinis įkalinimas
tapo didžiuliu šios šalies valdančios klasės laimėjimu.
Jungtinės Valstijos pirmauja daugelyje dalykų,
ir svarbiausia, dėl ko mes galime sakyti, kad esame numeris vienas,
yra kiek žmonių mes uždarome už grotų.
Jungtinės Valstijos sudaro apie 5% pasaulio gyventojų,
bet pas mus yra 25% pasaulio kalinių.
Kinija turi 4 kartus daugiau gyventojų nei Jungtinės Valstijos,
bet net perpus mažiau kalinių.
Jungtinės Valstijos turi daugiau kalinių, nei turėjo Sovietų Sąjunga
valymų ir kolektyvizacijos metu trečiajame dešimtmetyje
ir liūdnai pagarsėjusiuose sovietų gulaguose.
Skurdo Padariniai
(Pasakotojas) Skurdas yra užburtas ratas, iš kurio vargšai retai kada pasprunka.
Tyrimai rodo, kad nepriteklius gali sumažinti protinius gebėjimus
ir pažintines funkcijas.
Tai veikia vaikų smegenų vystymąsi ir atmintį.
Be to, vargšai dažnai yra priversti
gyventi vietovėse, kuriose prasta oro kokybė.
Tai ne vien neturtingųjų problema,
visos socioekonominės sritys kenčia,
kai mūsų oras, maistas ir vanduo yra teršiami iškastinio kuro išmetamųjų dujų
ir atominių nelaimių radiacijos.
Poveikis Planetai
[Mark Jacobson, Inžinierius,Stanford] -Šiandieninė energijos infrastruktūra pareikalauja nuo 2,5 iki 4 milijonų
gyvybių per metus visame pasaulyje dėl kvėpavimo takų,
širdies ligų ir astmos komplikacijų.
(Reporteris) -Mes esame Pekine, miesto centre, ir taršos lygis
eilinį kartą viršija visas normas.
Prietaisų parodymai viršija Pasaulio Sveikatos Organizacijos standartus 25 kartus.
(Mark) ...įskaitant nuo 50 iki 100 tūkstančių mirčių per metus Jungtinėse Valstijose
ir 16,000 vien tik Kalifornijoje.
(Abby) -Ekonominė sistema, kurioje mes šiuo metu gyvename, žudo planetą,
nes ši sistema pagrįsta netvariu modeliu.
Jau šiandien mes matome to įrodymus.
(Mark) -Šiuolaikinė energijos infrastruktūra, gyvuojanti jau ilgą laiką,
sukėlė šiltnamio efektą
ir Žemės klimato šilimą.
Žemės klimatas šyla greičiau nei bet kada
nuo paskutinio ledynmečio pabaigos.
Kokia Yra Tikroji Kaina?
Be to, dėl aukštų CO2 lygių:
CO2 [molekulė] ištirpsta vandenyje ir tampa angliarūgšte
ir tai įtakoja vandenynų rūgštėjimą.
Visa tai naikina koralinius rifus.
(Jeff) -Turime suvokti, kad mūsų planeta sugeba per ilgą laiką
atsigauti ir nekyla klausimų, kad
ji išgyveno daugybę pasaulinių išmirimų.
Mes turime tai įrodančių fosilijų ir Žemė visada atsigaudavo.
Bet Žemė neišmaitins neriboto skaičiaus žmonių.
(Mark) -Pasaulinis atšilimas sukelia daug papildomų problemų.
Jūros lygio kilimas yra labai didelis rūpestis, pavyzdžiui:
šiuo metu pasaulyje yra apie 65-70 metrų jūros lygio užšalusio lede,
daugiausiai Antarktidoje, taip pat Grenlandijos ledynuose
ir jūros ledas, esantis Arktyje, bei kitose vietose.
Jei temperatūra bus pakankamai šilta, kad... Jei mes ištirpdysime visą šį ledą,
tai reikš, kad jūros lygis pakils 65-70 metrų
ir užlies apie 7% sausumos ir...
Visa tai įvyks prie pakrančių, kur gyvena daugiausia pasaulio žmonių,
tai taps didžiule katastrofa.
Taip pat matome sustiprėjusį audringumą, suintensyvėjusius uraganus
ir padidėjusius orų ekstremumus, siejamus su globaliniu atšilimu.
Matomos žymios problemos, ir visa tai gali būti susieta
su anglies, naftos ir dujų degimo emisijomis,
atsiradusiomis industrinės revoliucijos metu,
kuri prasidėjo 18-ame amžiuje.
„Ar Žemė Yra Visatos Beprotnamis?“
(Pasakotojas) Tikėtina, kad vien tik karas galėtų mus pražudyti,
jau nekalbant apie aplinką.
Mūsų brutalus, konkuruojantis elgesys, nėra žmogaus prigimtis,
bet paprasčiausiai nepritekliaus rezultatas, paverčiantis mus visus varžovais,
kovojančiais tarpusavyje, kad išgyventume.
Nepriteklius gali atsirasti natūraliai,
bet, taip pat gali būti tyčia industrijų ir valstybių sukurtas dėl pelno
ir nacionalinio intereso.
Tol, kol tautos bus kankinamos nepritekliaus,
konfliktai tarp žmonių neišnyks.
Nuo nusikaltimų, žmogžudysčių
ir kito smurto,
iki beatodairiško karo -
didžiausios žmonijos kvailumo išraiškos.
-Subombarduokite juos iki pamatų!
Šitoks elgesys turi būti pašalintas, jei mes norime išlikti.
-Subombarduokite juos! -Tai geriausias verbavimo į al-Qaeda įrankis.
Tai garantuoja, jog smurto ciklas tęsis.
(Pasakotojas) Su šiuolaikinių technologijų gebėjimu aprūpinti visus,
mes turim žengti kitokio požiūrio link.
Antraip nesibaigiantis pakilimų, nuopolių
ir karų ciklas tęsis.
-(sarkastiškai) O ne! Taika šiais laikais. Ajajai!
„Jei mes neužbaigsime karo, karas užbaigs mus.“ -H. G. Wells, 1936 m.
(Dylan) -Niekas, o ypač, Jungtinės Valstijos,
neina į karą, kad išvaduotų ar skleistų demokratiją.
Vienintelė praktinė karo paskelbimo priežastis
yra noras atimti išteklius.
Jungtinių Valstijų atveju, tai dažnai būna energijos ištekliai,
arba politinių struktūrų palaikymas,
kad nenutrūktų tų išteklių tiekimas.
(Pasakotojas) Smedley Butler, JAV jūrų pėstininkų pajėgų generolas majoras,
labiausiai pasižymėjęs jūrų pėstininkas, prieš savo mirtį
išdėstė viską teisingai, rašydamas:
„Aš aktyvioje karinėje tarnyboje praleidau 33 metus ir 4 mėnesius
ir per tą laikotarpį aš daugumą laiko praleidau
dirbdamas aukštos klasės smogiku dideliems verslams,
Wall Street ir bankininkams.
Trumpai tariant, buvau reketininkas,
kapitalizmo gangsteris.
Aš padėjau padaryti Meksiką saugia amerikiečių naftos interesams.
Aš padėjau padaryti Haitį ir Kubą tinkamomis vietomis
National City banko berniukams susirinkti pajamas.
Aš padėjau išprievartauti pusę tuzino Centrinės Amerikos valstybių,
Wall Street naudai.
Aš padėjau išvalyti Nikaragvą,
tarptautinio Brown Brothers banko interesams.
Aš nešiau šviesą į Dominikos Respubliką, Amerikos cukraus pramonės interesams.
Aš padėjau padaryti Hondūrą, tinkamą Amerikos vaisių kompanijų veiklai.
Kinijoje, aš padėjau Standard Oil kompanijai vykdyti savo veiklą nekliudomai.
Pažvelgus atgal, galvoju, jog net Al Capone galėjo kai ko iš to pasimokyti.
Daugiausia ką jis pasiekė, tai vykdė reketą trijose apygardose.
Aš tai vykdžiau trijuose kontinentuose.
Karas yra reketas. Jis visada toks buvo.
Keli pasipelno, o dauguma sumoka. Bet yra būdas visa tai sustabdyti.
Jūs negalite to užbaigti nusiginklavimo konferencijomis.
Tai gali būti efektyviai sutriuškinta tik pašalinus iš karo pelną.“
(Jacque) -Šiandien mūsų universitetai apsirūpinę geriau nei bet kada:
...geriausia mokslinė įranga, bombos tampa galingesnės.
Karai tampa žiauresni. Žudymai taip pat.
Žmonių žudymas, miestų bombardavimas yra nereikalingi.
Kažkas su mūsų kultūra negerai; labai negerai!
(Pasakotojas) Individo ar pavienės korporacijos kaltinimas
mums neatskleidžia pagrindinių šių problemų priežasčių.
Visa mūsų socioekonominės sistemos struktūra yra tokia,
kad kiekvienas kovoja už save -
taip sukuriama grobuoniška, konkurencinė aplinka.
Bandymas surasti sprendimus esminėms visuomenės problemoms,
bus tik laikinas skylių užlopymas,
tik nukeliantis nebetinkamos naudoti sistemos griūtį.
TREČIA DALIS
(Pasakotojas) Dabar, kaip niekada anksčiau,
tvari civilizacija yra įgyvendinama ir netgi, būtina.
Mūsų socialinis modelis, kalba ir vertybės yra šimtmečių senumo.
Gyvenimas kasdieniame nepritekliuje suformavo mūsų elgesį
ir tai paliko ryškų pėdsaką šių dienų kultūrose.
Žmonijos istorija kupina pokyčių,
tai galioja ir mūsų socialinėms sistemoms.
Mūsų pirmieji žingsniai civilizacijos link, buvo akmeniniai įrankiai,
kurie buvo išplėtoti į šių dienų mokslą ir technologijas,
leidžiančias sukurti perteklių ir paskirstyti išteklius visiems žmonėms.
Įvykių Seka
[Erik Brynjolfsson dr. MIT] -Nėra abejonės, kad daugelis darbų paprasčiausiai nebesugrįš.
Viena didžiausių to priežasčių
yra tai, kad technologijos mus lenkia.
Jei taip bus ir toliau,
tai ateinantis dešimtmetis bus dar pavojingesnis, nei praėjęs,
nes technologijų plėtra įgauna pagreitį.
(Jacque) Jei žmonės ir toliau bus atleidinėjami
ir pakeičiami robotais, kas jau vyksta automobilių industrijoje...
jie pakelia visą automobilį, apsuka ir įkiša variklį...
Jie išstums žmones iš darbo rinkos.
Ateis laikas, kai
milijonai žmonių neturės perkamosios galios pirkti tuos automobilius.
Tada sistema sugrius.
-Visas mūsų ekonominis augimas yra susietas su didėjančiu vartojimu,
didėjančiu energijos ir kitų išteklių eikvojimu.
Ir jei paklaustumėte ekonomistų: „Na, kokia alternatyva
mums padėtų toliau klestėti,
nesunaikinant gamtos, nuo kurios mes priklausomi?“,
atsakymo į tai jie neturi.
(Jacque) -Šiuolaikinė visuomenė negali atsakyti į šį klausimą.
(Pasakotojas) Venus Projektas siūlo veikiančią alternatyvą.
Venus Projekto tikslas yra pasiekti,
apsaugoti
ir užtikrinti humanišką pasaulį visiems,
taikant naujausias technologijas ir kibernetiką,
tausojant žmogų ir aplinką.
(Jacque) -Žmonėms reikia žinių, kad jie galėtų žengti į ateitį protingai.
Be žinių neįmanoma sukurti tvarios kultūros.
To neįmanoma padaryti politiškai, nes problemos yra techninės.
Net jei pavyktų surinkti pačius etiškiausius žmones pasaulyje,
su aukščiausiais moralės standartais
ir atiduoti jiems valdžią,
kai namuose dings elektra, jums vis tiek reiks elektriko.
Kai užtvankos negeneruoja pakankamai elektros,
jums nereikia moralaus politiko.
Jums reikia elektros inžinieriaus.
Taigi mūsų pasaulio problemos gali būti išspręstos technikų.
Venus Projektas mokslinį metodą pritaiko socialinei sistemai.
[Lawrence Krauss, fizikas teoretikas, ASU] -Tai, ką mokslas mums duoda,
yra didelis informacijos kiekis
apie mūsų turimus pasirinkimo variantus.
Taigi, mokslas padeda priimti geresnius sprendimus, informuodamas apie galimus sprendimų variantus.
Todėl nusigręžimas nuo mokslo viešoje erdvėje yra gėdingas poelgis.
[Paul Hewitt, "Konceptuali fizika"] -Mokslas nėra emocinis ar savaime išsipildantis,
tačiau tai racionalus būdas matyti sąryšį tarp įvairių dalykų.
Tai yra mokslo esmė.
Kodėl to nepritaikius viskam?
(Lawrence) -Mokslinis metodas,
yra procesas, pagal kurį galima bandyti atskirti,
kas tiksliai apibūdina pasaulį, o kas ne.
Jį sudaro keletas žingsnių.
Dažnai darote kažkokias prielaidas ar prognozes
apie tai, koks galėtų būti rezultatas, remdamiesi kokia nors teorija.
Bet tada, svarbiausia, naudojate empirinius duomenis - testuojate.
Testuojate savo idėją patikrintu būdu.
(Jacque) -Kai mokslininkų klausė: „Ar galite nuskraidinti žmogų į mėnulį?“
Jie atsakė: „Nežinau.“
Jų paklausė: „Kaip tai išsiaiškinsit?“
„Na, reikia įsodinti vyruką į centrifugą
ir sukti jį tol, kol jis nualps.
Tuomet žinosime, kokiu greičiu galės skristi raketa.
Mes negalime pradėti nuo 7 mylių per sekundę. Vyrukas susiplos.“
Po to kai jie išbandė visus šiuos dalykus, jie tarė:
„Štai ką mes turime padaryti, kad nuskraidintume žmogų į mėnulį.“
(Lawrence) -Reikia atlikti papildomus, dar tikslesnius testus,
kad būtų išsiaiškinta, kiek tiksli idėja.
Ir mokslas tęsia nuolatinio idėjų tikrinimo procesą.
(Paul) -Jei ketini remtis gamta,
tuomet turi remtis gamtos dėsniais.
O jie veikia pagal labai specifines taisykles.
Tai reiškia, kad jie nuspėjami.
Taigi, kas man yra mokslas?
Tai daugiau nei žinios.
Tai mąstymo būdas.
Mokslo Kalba
(Jacque) -Taigi, pati kalba pasiduoda interpretacijai.
Kai tu ką nors sakai, aš išgirstu,
tačiau galiu suprasti šiek tiek kitaip, negu tu turėjai omeny.
Taigi, jeigu taip būtų moksliniame, inžinerijos pasaulyje...
Kai inžinieriai kalbasi, jie savo kalboje naudoja fizinį atitikmenį.
Jei jie visi interpretuotų savaip, tai, ką kitas pasakė,
negalėtume pastatyti tiltų, jie sugriūtų.
Medicinoje, kai daktaras sako, „Spaustuką“, seselė nepaduoda jam rankšluosčio.
Ji paduoda jam spaustuką.
Taigi ši kalba - labai tiksli.
(Lawrence) -Mokslas nepriklausomas nuo kultūros, religijos,
kalbos, bei ko nors kito.
Todėl mokslininkai, visame pasaulyje, gali dirbti kartu.
Mes visi kalbame ta pačia kalba.
(Jacque) -Jie kalba techniškai.
Projektas yra nuostabus dalykas.
Jei pasidalinsite automobilio projektu su Italija,
Kinija, Prancūzija... Visos šalys pagamins vienodą automobilį.
Nes planas interpretuojamas vienodai.
(Lawrence) -Aš ką tik skaičiau paskaitą apie
du labai svarbius tyrimus, kurie turėjo skirtingas išvadas.
Ką šios dvi grupės darė, kai negalėjo susitarti?
Jos nusprendė dirbti kartu.
Jiems buvo svarbu nustatyti tai, ką gamta mums sako
o ne tai, ko nori jie.
(Jacque) -Nėra kiniško lėktuvų gaminimo būdo.
Yra matematinis būdas.
(Pasakotojas) Kad ir kaip atrodytų keista, mes niekada nepritaikėme mokslo ir inžinerijos metodų
pasauliniu mastu, kad galėtume pasiekti teisingesnę ir lygesnę visuomenės tvarką.
Mūsų nesugebėjimas to padaryti, nuolat mus palieka ant bedugnės krašto.
(Jacque) -Mokslininkų niekada nebuvo paprašyta, suprojektuoti visuomenę be automobilių avarijų.
Jų niekada neprašė suprojektuoti save išlaikančio miesto.
Puikus pavyzdys, Manhatan projektas. Jis buvo finansuojamas.
Todėl buvo sukurta atominė bomba.
Mes tobuliname ne tas sritis, kurias derėtų!
Susivienijimas Pasauliniu Mastu
Visuomenė, apie kurią aš kalbu, yra pasaulinis bendradarbiavimas,
kur visos tautos dirba kartu, kad sukurtų geresnį gyvenimą žmonijai.
Kodėl reikėtų tai daryti?
Kuo labiau išsilavinę žmonės, tuo visi turtingesni ir saugesni.
Bet ateityje, kai visos tautos išmoks bendradarbiauti,
pamatys pranašumus, atsirandančius dalinantis
visais Žemės ištekliais ir informacija.
Kai tautos suvoks šiuos pranašumus, jos pradės dirbti kartu.
Jei taip nenutiks, jos išnaikins viena kitą.
-Toks nesibaigiantis kariavimas veda į plėšikavimą.
Kas dar galėtų nutikti?
Bet mes, dar gyvi, senieji inžinieriai ir mechanikai,
įsipareigojome išgelbėti Pasaulį
Mes paskutiniai civilizacijos globėjai, kai visa kita jau yra žlugę.
Kai Pinigai Tampa Nebereikalingi
(Pasakotojas) Jei mūsų planetai grėstų katastrofa,
pavyzdžiui milžiniškas meteoras skriejantis link Žemės,
tautos dirbtų kartu, pasitelkdamos mokslą ir technologijas,
kad įveiktų artėjančią katastrofą.
Ginčai tarp šalių, dėl teritorijų, baigtųsi.
Bankininkai, teisininkai ir verslininkai negalėtų išspręsti problemos.
Ištekliai būtų išgaunami be jokių mokesčių ar pelno.
Šiandien mes patiriame daugybę grėsmių, netelpančių vienos šalies teritorijoje.
Ištekliais Grįsta Ekonomika
(Jacque) -Šiandieniniame pasaulyje mes turime pakankamai išteklių,
kad išspręstume daugelį žmonių problemų.
Galime statyti miestus, ligonines visame pasaulyje,
naudojant šiuos išteklius.
Net jeigu mes naudosime visus esamus pinigus,
jų nepakaks
pastatyti ligoninėms ir miestams visame pasaulyje
bei finansuoti studentų švietimą.
Tačiau mes turime pakankamai mokytojų
ir pastatų, kuriuose galėtume įkurti universitetus.
Mes turime išteklių.
Pinigai yra kliūtis, nes jie riboja mūsų galimybes
ir svajones.
(Pasakotojas) Įsivaizduokite neeilines mokslo ir technikos,
mobilizacijos galimybes, kurios spręstų problemas,
be pinigų ir politikos įtakos,
bei plėtotų pasaulinį susivienijimą.
Tai pagerintų žmonių gyvenimo kokybę.
Štai ką Jacque Fresco turėjo omenyje,
pasiūlydamas Ištekliais Grįstą Ekonomiką.
(Jacque) -Jei mūsų planetoje baigtųsi ištekliai,
nesvarbu, kiek aukso, pinigų ar turto turėtumėte,
jūs neišgyventumėte.
Mūsų išgyvenimas yra paremtas ištekliais.
(Pasakotojas) Vaikystės patirtis, Didžiosios depresijos laikotarpiu,
trečiojo dešimtmečio pradžioje, Niujorke
jį paskatino pradėti savo gyvenimo darbą.
Tuo metu Jacque tyrinėjo daugybę skirtingų socialinių alternatyvų,
bet visos jos atrodė nepatenkinamos.
Jis atmetė pasenusius mokymo metodus,
todėl mokyklos direktorius suteikė jam specialių privilegijų.
Jis skaitė knygas, kurios skatino domėtis žmonių elgesiu ir socialiniais pokyčiais.
Jo ankstyvieji tyrimai dresuojant ir stebint gyvūnų elgseną,
buvo naudingi vėlesniems žmonių elgesio tyrinėjimams.
Tai jam leido padaryti išvadą, jog aplinka formuoja mūsų vertybes,
tapatybę
ir kuria mūsų elgesį.
Fresco matė didžiules kančias ir nepriteklių,
nepaisant to, kad Žemėje buvo pakankamai išteklių.
Jis matė, kad žaidimo taisyklės, pagal kurias žaidžiame,
yra klaidingos.
Jacque pradėjo dirbti su įvairia technika, būdamas labai jaunas.
Vieną iš pirmųjų projektų,
paskatino sukurti tai,
kad jo jaunesnysis pusbrolis nusipjovė pirštus, įkišdamas juos į metalinį ventiliatorių.
Tad Jacque sukūrė ventiliatorių su medžiaginėmis sparnuotėmis.
Jis buvo tik mažas vaikas kai nunešė savo kūrinį į ventiliatorių gamyklą,
o jie atsakė: „O, nebloga idėja, vaiki, bet ji nepraktiška.“
Po kelių mėnesių jie pradėjo prekiauti tokiais ventiliatoriais.
Tai buvo pirmasis susidūrimas su laisvosios verslininkystės sistema.
Ji nėra laisva ir nėra iniciatyvi.
Fresco suprato, kad būtina kurti visiškai naują socialinį modelį,
kuris rūpintųsi žmonėmis ir aplinka,
sujungus geriausias mokslo ir technologijų sritis.
Kad suprastų šį holistinį požiūrį,
Fresco mokėsi ir dirbo daugelyje sričių,
tokių kaip architektūra,
transportavimas,
medicina,
elgesio mokslai,
industrinis dizainas
ir kiti.
Didžiąją gyvenimo dalį jis vedė paskaitas,
rašė knygas,
projektavo ir kūrė modelius bei vaizdo medžiagą,
kad pristatytų metodus, kurie galėtų padėti visiems,
o ne keliems individams.
(Jacque) -Kartais, kai tu kalbi apie naują, kitokį pasaulį,
žmones tai gąsdina.
Jie mąsto: „Dievaži, viskas ten techniška,
o kaip gi žmogiškasis faktorius?“
Aš turėjau parengti projektus,
sukurti pastatus ir namus,
kad parodyčiau kokiuose namuose žmonės galėtų gyventi ateityje.
Aš tikrai nežinau, kokia bus ateitis,
bet yra galimų alternatyvų.
Tūkstančiai kitų alternatyvų.
(Pasakotojas) Fresco kartu su Roxanne Meadows
pastatė eksperimentinius statinius, kad patikrintų bei iliustruotų savo modelius
ir įkūrė tyrimų centrą, kuriame tęsia
tikslų ir pasiūlymų plėtojimą.
Mes čia atsikraustėme apie 1980-uosius
ir čia tebuvo pomidorų laukas, bent jau didžioji jo dalis.
Mes gavome 10 akrų, po to dar 10.
Jacque norėjo salos Karibuose,
kuri kainavo 800,000 dolerių. Mes negalėjome sau to leisti,
todėl nusipirkome žemės, kainavusios 1000 dolerių už akrą, čia - Venus.
Mes ją pavertėme panašia į tropinę salą.
Pasodinome šimtus palmių ir vaismedžių
ir iškasėme griovius vandeniui tekėti.
Ir tada pasirodė gyvūnai.
Čia yra elnias,
daugybė aligatorių, meška, lapė, keletas meškėnų...
Taigi, čia gyvename harmonijoje su gamta.
Tai yra pavyzdys, kaip galėtų atrodyti Jacque miesto pakraščiai.
Ten vienas pastatas būtų labai arti kito,
o tarp jų tiek daug medžių,
kad atrodys lyg gyventumėte miške.
(Jacque) -Taigi, ko Venus Projektas iš tikro siekia,
tai suburti visas pasaulio tautas bendriems tikslams, tokiems kaip:
švarus oras, švarus vanduo, neužterštas maistas
ir visa tai turėtų būti prieinama kiekvienam.
Protingas Išteklių Naudojimas
Viskas ko reikia,
tai protingas Žemės išteklių naudojimas.
Ištekliais Grįsta Ekonomika yra paremta Žemės našumu
ir jos ištekliais.
Jei nedirbi remdamasis esamais ištekliais,
tu kuri neįgyvendinamus planus.
Ištekliais Grįstoje Ekonomikoje visi ištekliai taptų
bendru visų pasaulio žmonių paveldu.
Ir prieigą prie gyvenimiškų reikmių
turėtų visi pasaulio žmonės.
Daugiau nebūtų piniginių sistemų
ar prekybos, mainų, ar kokios kitos žmogaus vergovės sistemos.
(Pasakotojas) Ištekliais Grįsta Ekonomika įgalina socialinę pažangą
ir pasaulinę rekonstrukciją
per trumpiausią galimą laiką.
(Jacque) -Su mokslo pagalba
mes galėtume aprūpinti kiekvieną daugiau nei jiems reikia.
Aš sakau, kad vidutinis asmuo Venus Projekte
gyventų geriau, nei turtingiausi šiandienos žmonės.
(Roxanne) -Bet pirmiausia, reikia ištirti Žemės išteklius,
nepaliekant to kažkieno nuomonei
ar žmonių grupės nuomonei.
išsiaiškinkite, ką turite
ir tai suteiks parametrus, nuo kurių galima pradėti dirbti.
Taigi, išsiaiškinate, kur yra techninis personalas,
kur yra vanduo, kur yra dirbama žemė,
ištiriate žmonių sveikatą, poreikius
ir tuo remiantis galima kurti ir statyti.
Tai nulems, kur statyti ligonines
ir visa kita.
(Pasakotojas) Ištekliais Grįsta Ekonomika veikia kaip sureguliuotos apkrovos ekonomika.
Tai reiškia, kad vengiama nepritekliaus ir perkrovos,
optimizuojant produktyvumą ir taupant energiją.
Joje nebūtų nesaikingumo ir bereikalingų atliekų.
Tai būtų subalansuota aplinkos sąlygoms
ir žmonių poreikiams.
Pavyzdžiui, nebūtų negyvenamų namų
ar krovininių traukinių, važiuojančių tuščiomis arba stovinčių nenaudojamų,
nes verslui šiuo metu tai nepalanku.
Tai taip pat užtikrins, kad gamtos ištekliai nebus išeikvoti, kaip dabartinėje sistemoje.
(Jacque) -Štai iš kur aš pasisėmiau idėjų: iš žmogaus kūno.
Smegenys sako: „Jei aš atlieku visą galvojimą, aš noriu daugumos maistinių medžiagų.“
Ir plaučiai pasakytų: „Palauk minutėlę!
Jei neprisotinčiau kraujo deguonimi, tu negalėtum atlikti savo smegenų funkcijų.“
Taigi smegenys sako: „Gerai. Duosiu tau ko tik reikia.“
Tada kepenys sako: „Jei aš nefiltruočiau, tuomet smegenys ir plaučiai numirtų.“
Taigi, kiekvienas organas gauna tai, ko jis nori.
Ir štai jūs turite veikiančią sistemą.
Kai kojos piršte atsiranda infekcija, niekas nerengia bendruomenės susirinkimo.
Jokios demokratijos, kurioje į smegenis būtų siunčiamas komitetas,
kuriame būtų kalbama: „Kojos piršte yra infekcija.“
Smegenys sakytų: „Subursim darbo grupę ir atliksim trijų mėnesių tyrimą.“
Per tą laiką infekcija butų išplitusi iki pat kelio.
(Pasakotojas) Kad pavyktų protingai valdyti išteklius,
prekėms ir paslaugoms registruoti naudojamos technologijos.
Tai panašu į šių dienų industrinius procesus,
tačiau atnaujintus, kad prekės ir paslaugos būtų paskirstytos visiems teisingai.
Tai yra Visiškai Globalios Sistemos pagrindas.
(Erik) -Aš galiu įsivaizduoti pertekliaus ekonomiką,
kur robotai atlieka daugumą darbo,
kur mūsų maistas, mūsų rūbai, mūsų pastogė yra sukurti mašinų.
Ir aš manau, kad yra realu
eliminuoti skurdą visame pasaulyje,
o ne tik Jungtinėse Valstijose iki 2035-ųjų.
Niekam niekada nebereikėtų badauti.
Tai būtų milžiniškas žingsnis į priekį,
pasiekiamas technologijų dėka.
(Jacque) -Kai mes kompiuterizuosime viską
ir pradėsime gaminti daiktus, padarysime juos prieinamais,
viską prižiūrėti bus labai lengva.
(Pasakotojas) Pažangiausių kompiuterių dėka,
mes galime priimti geriausius sprendimus pasauliniu mastu.
(Jacque) -Net neabejoju, kad galiausiai mašinoms
bus patikėta vis daugiau ir daugiau sprendimų priėmimų.
Pavyzdžiui, prieš daug metų
pilotas pažiūrėdavo pro lėktuvo langą ir sakydavo:
„Manau esu maždaug mylios aukštyje.“
Bet šiandien jie turi Doplerio radarus
ir tiksliai žino kokiame aukštyje skrenda.
Taigi, mes nebenorime žmogaus spėliojimų,
kai mašina tai gali atlikti tiksliai.
Taigi, aš matau tokią ateitį, kurioje turėsime labai pažangius kompiuterius,
kurie priiminės sprendimus.
Kaip kompiuteriai priima sprendimus?
Jų informacijos perdavimo kabeliai sujungti su transporto sritimi,
agrikultūra... Tad jie gali pranešti, kada dirvožemis išsunktas,
kada jame mažiau vandens,
nes dirvožemyje sudėti jutikliai.
Kompiuteris bus sujungtas
su orų departamentu, su žemės drebėjimų zonomis, su viskuo.
Aš jaučiu, kad galiausiai valdžia taps kompiuterizuota.
(Pasakotojas) Šiandienos sparčiausias kompiuteris yra Kinijoje.
Superkompiuteris Tianhe-2 gali atlikti
33,86 kvadrilijonų operacijų per sekundę.
[Fareed Zakaria, CNN vedėjas] -80% to, ką šiandien daro daktarai,
bus atliekama kompiuterių.
Ar tai teisybė?
[Vinod Khosla, Sun Microsystems] -Žinoma. Net neabejoju.
Jūs nenorėsite, kad daktaras jums nustatytų diagnozę,
ar tirtų, ar išrinktų terapiją.
Štai kodėl IBM Watson bando parinkti vėžio gydymo terapijas,
nes žmonėms tai per sudėtinga.
Turim 15,000 ligų, 15,000 prietaisų, vaistų, terapijų, receptų...
Ar galvojate, jei esate širdininkas,
kad jūsų kardiologas perskaitė bent šimtą
iš paskutinių 5,000 straipsnių apie širdies ligas, išleistų šiemet?
Nieku gyvu!
- O kompiuteris gali apžvelgti visą tai?
- Žinoma!
(Erik) -Jūs tikriausiai matėte, kaip IBM Watson
nugalėjo pasaulio čempioną žaidime „Jeopardy“.
Ką gi, ta pati technologija gali būti naudojama
spręsti teisines problemas, atsakinėti į pagalbos skambučius,
diagnozuoti ligas...
Tai yra nuostabios technologijos,
nepaprastai pagreitinančios vystymąsi pirmyn.
Neseniai gavau šansą pasivažinėti autonominiu automobiliu.
Prieš dešimt metų bučiau pasakęs, kad tai neįmanoma.
Bet žinoma, tai įvyko
ir važiavimas Kalifornijos keliais
buvo kvapą gniaužianti patirtis.
Iš pradžių buvo šiek tiek baisu. Paskui kiek neįprasta.
Ir, galiausiai, tame automobilyje aš pasijutau visai patogiai.
(Vinod) -Žmonės sukelia avarijas.
Google autonominis automobilis nuvažiavo 700,000 mylių be jokios avarijos.
Net ir geriausi vairuotojai pakliūva į avarijas iki kol nuvažiuoja 700,000 mylių.
(Erik) -Mes pradedame galėti kalbėti su savo prietaisais,
ar tai būtų mobilieji telefonai, ar kompiuteriai,
jie supranta, ką mes sakome.
Prieš porą metų tai būtų buvusi mokslinė fantastika,
bet dabar mašinos sugeba įvykdyti mūsų instrukcijas
ir netgi atsakyti mums, kompiuterizuotais balsais.
(Vinod) -Manau, kad po 10-20 metų bus labai mažai tokių sričių,
jei iš viso bus, kur žmogaus sprendimai bus geresni už mašinos sprendimus.
(Jacque) -Taigi, galiausiai kompiuteriai bus atsakingi už viską,
išskyrus žmogaus elgesį.
(Korespondentas) -Technologija gali pašalinti kritines klaidas, atsakingas už gyvybę ar mirtį.
Mašina, o ne žmogus, išrašys vaistų receptą.
- Robotai suteiks pasitikėjimo,
nes mes žinome, kad farmacininkai ir farmacijos technikai
yra nepaprastai įgudę,
bet jie yra žmonės ir jie karts nuo karto padaro klaidų.
Mes išrašome apie 3 milijonus dozių vaistų per 3 mėnesius,
tad net ir 1% klaidos tikimybė yra gerokai per didelė.
(Jacque) -Taigi, galiausiai turėsime kompiuterizuotą valdžią.
Ir tai bus korupcijos pabaiga,
nes kompiuteriai neturi ambicijų.
Kompiuteriai nesako: „Aš norėčiau būti pasaulio prezidentas.“
„Aš noriu kontroliuoti žmones.“
Jie neturi jausmų.
(Pasakotojas) Jei panaudotume šį pasaulinių sistemų metodą,
mes galėtume eliminuoti politinių sprendimų praktiką,
paremtą galia ir pranašumu.
(Jacque) -Net kompiuterių ekspertai jau rašo knygas
tema „Atsargiai - mašinos užvaldys pasaulį!“
Nieko jos neužvaldys.
Joms bus priskirtas sprendimų priėmimas.
(Erik) -Aš nesijaudinu, kad mašinos supyks ir užvaldys mus,
aš jaudinuosi, kad žmonės gali supykti,
jei mes nesugalvosime kaip naudotis šiomis technologijomis,
kad sukurtume bendrą gerovę.
(Pasakotojas) Venus Projektas siūlo būdus, kaip tai pasiekti.
Tarpusavyje susijungę tvarūs miestai, naudojantys kompiuterizuotus centrus,
kurie koordinuoja industrijas, transporto sistemas,
sveikatos apsaugą ir prekių bei paslaugų srautus.
Šie kompiuterizuoti centrai sujungtų visus miestus
ir padėtų atgaivinti gamtą.
Pradžioje,
daugelio sričių technikų komandos sureguliuotų produktyvumą,
kol, galiausiai, net šis darbas būtų automatizuotas.
Mega-mašinos, valdomos dirbtinio intelekto,
galėtų kasti kanalus,
statyti tiltus,
viadukus
ir užtvankas.
Autonomiškai susirenkantys statiniai būtų tinkamiausi,
statant industrines gamyklas,
butus,
ir didžiąją dalį pasaulinės infrastruktūros
(Jacque) -Mes ištirtume visus neigiamus padarinius, prieš ką nors statant.
Taigi, tam bus skirta visa grupė inžinierių ir kompiuterių,
atliekančių ilgalaikius neigiamo poveikio tyrimus.
(Pasakotojas) Gresiant klimato kaitai,
mes galime būti priversti atlikti inžinerinius žygdarbius.
Venus Projektas siūlo autonominius kanalų kasėjus,
kad kylantis jūros vanduo būtų perkeltas į dykumas, žemiau jūros lygio
ir jos sužydės.
Miestai naudotų tik švarią energiją.
Kai kas sako, kad tai neįmanoma, bet jau šiandien
profesorius Mark Jacobson demonstruoja priešingai.
(Mark) -Mūsų tikslas - pakeisti visą iškastinį kurą.
Visame pasaulyje yra 30 kartų daugiau galimos saulės energijos,
vietovėse su dideliu saulės aktyvumu,
negu mums reiktų
viso pasaulio reikmėms 2030-aisiais.
Ir net septynis kartus daugiau vėjo,
nei mums reikia.
Taigi, mes stengiamės suderinti
visus galimus švarios, atsinaujinančios energijos šaltinius:
Vėjo energiją
Saulės energiją
Geoterminę energiją
Hidroelektrinę, Potvynių ir Bangų energiją.
Mums reikėtų apie 4 milijonų didelių vėjo turbinų,
kad galėtume pilnai aprūpinti energija apie 50% populiacijos.
Galbūt atsakysite: „Na, tai atrodo labai daug!“
Bet turėkite omeny, kad per Antrąjį pasaulinį karą
pasaulis pagamino apie 800,000 lėktuvų,
viso labo per 5-6 metus.
O JAV pagamino apie 330,000 lėktuvų per 4-5 metus.
Tai buvo prieš dešimtmečius.
Dabar mes turim geresnes technologijas
ir galimybę paspartinti gamybą.
Taigi, viskas priklauso nuo noro.
Tai nėra technologiniai ar ekonominiai šios problemos išsprendimo trukdžiai.
Iš tikrųjų, tai socialiniai ir politiniai trukdžiai.
Miestai Ištekliais Grįstoje Ekonomikoje
(Pasakotojas) Pirmas miestas būtų bandomasis,
kad patikrintume ir toliau plėtotume
šiuos socialinius tikslus.
Pirmas miestas būtų didžiulis tyrimų centras,
kuriantis automatines sistemas sekančiam miestui.
Taip ir pirmasis miestas tobulėtų.
Tai būtų vieta, kur mes platintume informaciją,
turėtume kino studijas,
kurtume žaidimus, kompiuterines animacijas,
daug įvairios medžiagos visuomenės švietimui.
Tai būtų miestas-universitetas.
Vestume mokymus apie tai,
ką tvarumas iš tikro reiškia ateičiai.
(Jacque) -Ateities miestai yra apvalūs
ne todėl, kad aš mėgstu apskritimus,
o todėl, kad tereiktų suprojektuoti vieną sistemos segmentą
ir jį atgaminti į pyrago gabalėlio formos sektorius
Tai būtų ekonomiškiausias būdas.
Jei statote priemiesčius, miestas labai išsiplečia
ir turite keliauti į vieną rajoną pas odontologą,
į kitą apsipirkti,
dar kitur pas gydytoją...
Ši sistema yra savarankiška.
Yra vėjo generatoriai.
Visi stogai kaupia saulės energiją.
Visos šiukšlės ir atliekos perdirbamos po žeme,
po gatvėmis.
Visi keliai bus su integruotais vamzdynais skirtais šilumos generavimui
ir mes naudotume visą tą karštą vandenį
oro kondicionavimui ir miesto poreikiams.
Taip pat būtų gyvenamieji rajonai,
jei dirbtumėte medicinos centre,
galėtumėte gyventi ten, jei tik norėtumėte.
Taigi, galiausiai, tai būtų skirtingų būstų variacijos.
Jūsų namas keistųsi, kad atitiktų jūsų poreikius.
(Pasakotojas) Fresco projektai yra pavyzdys
kokioje harmonijoje gali egzistuoti gamta ir technologijos.
(Jacque) -Kai kurie žmonės nemėgsta gyventi individualiuose namuose.
Jiems labiau patinka butai,
nes šalia jų yra gimnazija,
dramos būrelis, diskusijų grupės,
įvairios pramogos...
Taigi, ateities dangoraižis
pasiūlys daugiau patogumų.
(Roxanne) -Tai yra jūsų Poilsio Zona.
Ten būtų meno ir muzikos centrai,
pramogų zonos...
(Jacque) -Tai yra dviračių takai.
Čia - teniso aikštelės,
o čia - golfo aikštynai.
Juose įrengti golfo lazdų punktai
su visomis reikiamomis lazdomis,
tad jums nereikia nieko atsinešti į aikštyną.
Jūs užsuksite, pažaisite golfą
ir kai baigsite, galėsite palikti lazdas.
Tai yra prieigos pastatai,
kur kiekvienas gali gauti knygų,
smuikų, kitų muzikinių instrumentų...
Viskas, ko jie užsimanys, bus nemokama ir prieinama.
(Roxanne) -Tai yra Tyrimų Centrai.
Juose viskas tiriama, siekiant pakelti jūsų gyvenimo kokybę,
taip pat ir visų kitų.
Ten nebūtų advokatų, bankininkų,
reklamos agentūrų, draudikų, pardavėjų...
Pašalinus pinigus, jums nereikėtų nei vieno iš tų dalykų.
Taigi, jūs galėtumėte spręsti problemas, kylančias kiekvienam iš mūsų.
Štai dėl ko mes dirbtume.
Šiandien mes kariaujame su žmonėmis, kurie turi kitokias vertybes,
dėl ribotų išteklių pasisavinimo.
Ateityje to daryti nereikės.
Žmonės dirbs kartu,
kad pagerintų visų gyvenimo kokybę.
(Jacque) -Daugelis galvoja, kad aš noriu duoti žmonėms daiktus už nieką,
ir, kad tai juos išlepins.
Jūs gimėte Amerikoje,
kurioje jau yra lėktuvai,
telefonai, geležinkeliai...
Viskas vietoje, ir jums pasisekė, nes visa tai paveldėjote.
Vien tik gimdami čia.
Ir pažvelkite, jūsų tai neišlepino.
Taigi, nėra pagrindo nusikalsti,
jei visi turi prieigą prie dalykų, kurių jiems reikia.
Niekas netrenks jums per galvą ir neatims piniginės.
Nes joje jau nebereikia laikyti pinigų.
Piniginė Sistema paseno.
(Erik) -Ir kai mes turime tokią pertekliaus ekonomiką,
dauguma mūsų galės leisti laiką,
darydami tai, ką mėgsta.
Panašius dalykus galėjote matyti darant
Atėnų piliečius per savo aukso amžių.
Jie turėjo vergus, kad šie pasirūpintų jų poreikiais.
Mūsų poreikiais pasirūpins robotai.
- Neįtikėtina!
Ir ką jūs pasiūlysite viso pasaulio virėjams
ir namų šeimininkėms veikti su visu tuo laisvu laiku?
(Jacque) -Yra tokia sala, vadinama Meno Sala.
Toje saloje, kalno apačioje, yra upelis,
kur moterys užsideda nešimo įrankius
ir lipa žemyn, prisisemti du kibirus vandens,
tuomet lipa viršun, atgal į namus,
kur jos verda maistą.
Moterys turi nudirti gyvūnus
ir išimti gyvūno riebalus, kad uždegtų lempas.
Ir jei kas pasakytų toms moterims:
„Vieną dieną, jūs pasuksite rankenėlę ir bėgs vanduo,
kokiu tik norite greičiu ir jums nereikės eiti iki upės.
O vieną dieną, jūs paspausite mygtuką ir atsiras šviesa
ir jums nereikės lupti gyvūnų riebalų.“
Ir moteris atsakys: „Bet ką tada moterys veiks?“
Žmonės užsiims gyvenimu,
bendravimu, kelionėmis, nardymu,
suniokotų koralinių rifų ir jūrų atstatymu,
vandenynų ir atmosferos išvalymu.
Mes dar tiek daug nežinome.
Ir jūs galėsite grįžti į mokyklą, nemokamai.
Ir kiekvienas miestas bus universitetas,
kuriame atnaujinsite savo žinias.
KETVIRTA DALIS
(Pasakotojas) Mes ištirtume viską iš naujo.
Nuo mūsų socialinių aspektų ir statymo procesų,
iki mūsų vertybių sistemos.
Patyrinėkime, kaip ši nauja socialinė koncepcija veiktų
Ištekliais Grįstoje Ekonomikoje.
Tai ne tik architektūra. Tai mąstymo būdas.
Atnaujintos Vertybės Ištekliais Grįstoje Ekonomikoje
(Jacque) -Mes vis dar esame labai prisirišę.
Mums sunku žengti į ateitį,
neatsitempiant kažkiek praeities.
Mes nepakliūsim į ateities istorijos knygas.
Nes mes esame tokie neišmanėliai.
Ne technologijų srityje; mums gerai sekasi tobulinti kompiuterius ir technologijas.
Bet žmogaus vertybių sistema juda per lėtai.
Aš sakau, kad žmonės bus kur kas produktyvesni,
kur kas humaniškesni... daug laimingesni žmonės.
Štai kur klausimas. Ar žmonės bus laimingesni su nauja technologija?
Ne, ne vien tik su technologija,
bet su nauja vertybių sistema ir nauja technologija.
Nuomonė
Daugeliu atvejų, mes klausiame žmonių, kokia yra jų nuomonė.
Kaip manote, ar žmogus kada nors nuskris į mėnulį?
Galbūt jie atsakytų: „Gal po 10,000 metų“,
vietoj to, kad atsakytų: „Aš apie tai žinau nedaug, todėl negaliu atsakyti.“
Štai kaip žmonės kalba.
Bet jie turi nuomonę apie viską.
„Karas visada buvo ir bus,
nes žmonės yra godūs!“
Jie tai kartoja iš praeityje girdėtų pasakojimų.
Godumas -Esmė tokia, ponai ir ponios,
kad godumas yra gerai.
Godumas yra puiku. Godumas veikia.
(Roxanne) -Žmonės yra skatinami būti godūs šioje kultūroje.
Kuo daugiau turi, tuo labiau kenki kitiems,
kad gautum tai, ką turi.
Aplinkiniai mano, jog esi sėkmingas.
Tu žaviesi žmonėmis, kurie turi daug pinigų ir turto.
O jie tai gauna iš kitų žmonių, kuriuos jie siaubingai išnaudoja.
Taigi, tu negimei godus.
(Jacque) -Žmonės galvoja, kad negalima pakeisti žmogaus prigimties.
Jei mes negalėtume jos pakeisti, mes vis dar gyventume urvuose.
Akivaizdu, jog mes nuolat keičiamės ir mokomės.
Žmogaus prigimtis nėra įgimta,
o godumas kilo iš nepritekliaus baimės
ir dėl išteklių trūkumo.
Nepriteklius
(Roxanne) -Yra gyvūnų, kurie labai ramūs.
Karvės niekada neužpuls šalia besiganančių karvių.
Bet jeigu mes karvėms atnešime apelsinų,
esant jų stygiui,
jos pradės grumtis ir stumdytis.
Taigi, viską lemia nepriteklius.
Ką Venus Projektas bando padaryti,
tai panaikinti nepriteklių ir sukurti perteklių.
Pirmą kartą žmonijos istorijoje, mes galime tai padaryti,
nes mūsų technologiniai pasiekimai leidžia
mus visus aprūpinti viskuo, ko tik reikia.
Intelektas
(Jacque) -Kai kurie žmonės tiki, kad yra toks dalykas, kaip žmogaus intelektas.
Sumanus elektrikas, gyvenęs prieš 75-erius metus,
šiandien negalėtų susirasti darbo.
Tai, ką vadiname protingu, buvo toks tik tam tikru laiku
ir tam tikromis aplinkybėmis.
Tai yra nuolat besikeičiantis procesas.
Taigi, kokia yra tikroji sąvokos „intelektas“ reikšmė?
Tai gebėjimas išgauti reikšmingą informaciją iš bet kokios situacijos.
Sakyčiau, jog tai priklauso nuo ateinančių 20 metų laikotarpio.
Per tą laiką mes galbūt sužinosime ar egzistuoja protinga gyvybė Žemėje.
Tai priklausys nuo to, kaip spręsime aplinkos
ir žmonijos problemas.
Skurdas, badas, ligos ir beprasmis išteklių švaistymas.
Jei mes išmoksime protingai panaudoti Žemės išteklius,
mes galėsime išspręsti daugelį žmonijos problemų per labai trumpą laiką.
Kūrybingumas
Kūrybingumas - tai gebėjimas panaudoti žinomas sistemas
ir sujungti jas kartu unikaliais būdais.
Ir pridėti kelis papildomus dalykus, siekiant jas pagerinti.
Tai galime daryti su muzika, menu, piešimu, išradimų kūrimu...
Bet jeigu pasidomėtumėte išradimais žmonijos istorijoje,
atrastumėte, kad dabartiniai išradimai kilo iš praeities kūrinių.
Pasenusi Motyvacijos Sąvoka
Manau, kad tai yra kiekvienos sistemos propagandos dalis,
kuri įtikina žmones, jog finansinė nauda yra pagrindinis žmonių motyvacijos variklis.
Taip, žmonėms rūpi pinigai,
tačiau yra ir kitų žmonių, kuriuos skatina kiti dalykai.
Pavyzdžiui, žmonės paskiria savo gyvenimus medicinos tyrinėjimams.
Yra žmonių, kurie sunkiai dirba siekdami susitaupyti pinigų
ir iš savo santaupų važiuoja į Afriką padėti ten gyvenantiems žmonėms.
Jiems nėra svarbu pinigai.
Aš nepasitikiu tais žmonėmis, kurių vienintelė motyvacija yra pinigai.
-Ir $40,000 už sumautą auksinį laikrodį!
Tai nėra gera motyvacija.
Ar jūs norite sužinoti, kas nužudo stimulą dirbti...
Jeigu mokėtumėte žmogui minimalų atlygį,
suteiktumėte trumpas atostogas už sunkų, purviną darbą, be jokių ateities perspektyvų...
Žmogus plauna indus restorane...
Jam atneša nešvarius indus kas 20 minučių.
Ir jis nemato jokios išeities. Jis niekada negalės nusipirkti namo ar automobilio.
Jis neuždirba pakankamai.
Tad koks čia stimulas dirbti?
Bet jis privalo plauti indus, nes turi du vaikus.
Jis turi juos išmaitinti.
Ir tai varo jį iš proto.
Motyvacija Ištekliais Grįstoje Ekonomikoje
Kas skatins žmones?
Pasaulis be karų, skurdo, bado,
nedarbo, pajamų praradimo...
Tokiame pasaulyje galimybės yra beribės.
Gali užsiimti tūkstančiais kitų dalykų,
nes turi maisto, pastogę ir esi išsilavinęs.
Dabar mes einame į darbą,
kad išspręstume ne visas žmonijos problemas,
bet tik tas, kurios iškyla tuo metu.
Sąmoningas Savanaudiškumas Bendradarbiaujančioje Visuomenėje
Taigi, mes tai darome, nes esame sąmoningai savanaudiški,
o būti savanaudišku tik dėl savo gerovės yra kenksminga.
Tačiau būti sąmoningai savanaudišku reiškia:
rūpintis aplinka,
dalintis idėjomis su kitais žmonėmis,
ir taip mes visi iš to įgysime naudos.
Kiekvieną dieną per žinias žmonės matys,
jog visa tai, ką jie daro, yra visos žmonijos labui.
Taigi, visi pasaulyje
papildo vieni kitų gyvenimus,
vietoj to, kad pardavinėtų save
ir stengtųsi pasipelnyti vienas iš kito.
Dabar jie turi galimybę įvertinti tai, ką naujas pasaulis jiems suteikia.
Ir visi filmai ateityje parodys, kas vyksta
visame pasaulyje.
Ir tai, kas nauja, ir dabar jie turi laisvą prieigą prie to.
Nes žmonėms rūpės visų gerovė.
Utopija
Aš norėčiau išbraukti žodį „Utopija“. Toks dalykas neegzistuoja.
Tai būtų tas pats, kas suprojektuoti geriausią visų laikų miestą.
Tai neįmanoma!
Mes galime suprojektuoti daug geresnį miestą,
bet laikui bėgant atsiranda vis naujų išradimų,
tad viskas palaipsniui keičiasi.
Ar mes civilizuoti? Aišku, kad ne!
Tai nuolatos kintantis procesas.
Žmonės galvoja: „Tavo idėjos utopinės.“
Jos ne utopinės.
Jos paremtos technologijomis ir jų efektyvumu.
Auganti Visuomenė
Ko mes norime, tai augančios visuomenės, kokios dar niekada nebuvo.
Visada besimokančios naujų dalykų, visada judančios į priekį pokyčių link.
Ir padėti žmonėms emocionaliai ir intelektualiai tikėtis pokyčių.
Geresnių pokyčių.
Moralė
Jei aplinka suformuota,
ji sukuria tai, ką vadintume etišku ir moraliu elgesiu.
Bet jei nekeisime aplinkos,
ji toliau kurs tas pačias sąlygas, kurias turime dabar.
Taigi, turime keisti aplinką.
Tai reiškia, mokyklas, dalykus, kurių mokomės, mūsų kalbą...
Visa tai turi būti atnaujinama.
Aš manau, kad žmonės pradės gerbti gamtą.
Žmonės bus etiški ne todėl, kad taip rašo knygose,
o todėl, kad taip geriau jiems patiems
ir visuomenei.
Taigi, nauja etika pagrįsta
atsižvelgiant į žemės galimybes, o ne į mano nuomonę.
Žmogaus Teisės
Ar tai bus demokratija?
Tai niekada nebuvo demokratija.
Ji visada buvo korumpuota, tik niekas to neatskleidė.
Ar jūs balsavote už kosmoso programą?
Ar jūs balsavote už karo laivų gamybą?
Ar jūs balsavote, kad būtų karas?
Ką tu, po velnių, turi omenyje kalbėdamas apie dalyvaujamąją demokratiją?
Tai niekada neegzistavo. Tai tušti žodžiai.
Kai tik išgirsi tokius žodžius kaip demokratija ir laisvė, saugokis!
Tai reiškia, jog nė vienas iš šių dalykų neegzistuoja.
Pasaulyje, kuriame demokratija ir laisvė egzistuotų,
nereiktų skelbti Žmogaus Teisių.
Tai būtų pačios sistemos dalis.
Socialinių grupių, tokių kaip juodaodžiai ir moterys, tyrimai,
yra dalis sistemos, kuri nesugebėjo užtikrinti Žmogaus Teisių.
Emocijos
Ateityje,
jeigu sakytumėte: „Pasaulyje turėtų būti daugiau gerumo
ir daugiau bendradarbiavimo.“
Jie klaustų: „Kaip tu tai padarysi?“
Ir jeigu neturėtumėte pasiūlyti jokio sprendimo, jie sakytų: „Kam tuščiažodžiauji?“
Jie to nesuprastų ir neįvertintų.
Emocijos yra nereikalingos siekiant atlikti užduotį.
Ateityje, jausmai ir emocijos,
bus perteikti kaip veiksmų modelis.
Bus atliekami medicininiai tyrimai ir siekiama ištobulinti būdus,
kurie padėtų sustiprinti silpnėjančius kaulus,
pagerinti žmonių sveikatą.
Kai emocijos paverčiamos į veiksmus,
o ne į tai [meldimasis].
Meilė
Dar vienas dalykas gluminantis žmones
yra žodis „Meilė“.
Kas nutiktų jei tektų gyventi su savo paties kopija?
Kažin, ar ilgai sutartumėte?
Ar greitai palūžtumėte?
Ar visada mylite save?
Žinoma, kad ne!
Kaip galite mylėti kitą žmogų?
Jūs mylite tik tam tikras jų savybes
ir tam tikrus savo bruožus.
Žodis „meilė“ pradings ateityje
ir bus pakeistas sąvoka „vienas kito papildymas“,
reiškiančią abiejų gyvenimo pagerinimą.
„Aš tave myliu“ yra tik tušti žodžiai, neturintys jokios aiškios reikšmės.
Tik žmonių elgesys vienas kito atžvilgiu, parodo tikrąją meilę.
Sąmonė
Yra dar vienas dalykas, kuris labai pavojingas:
tvirtinti esant „suvokiančiu“ ar „sąmoningu“.
Galima tai girdėti nuolat: „Aš bent jau sąmoningas“.
Paprastai aš susitinku su tokiais žmonėmis ir klausiu: „Kurioje vietoje tavo kepenys?“
„Na, aš nesu tikras.“
Kokiu greičiu tavo venomis ir arterijomis teka kraujas?
Kuri smegenų sritis atsakinga už kūrybingumą?
Kuri sritis atsakinga už emocijas?
Ką tu turi omeny, sakydamas sąmonė?
Žmogus nuo dangoraižio viršaus gali įžiūrėti metro skersmens kamuolį.
Bet vanagas gali įžiūrėti monetą ir net matyti, atsivertęs herbas ar skaičius.
Sąmonė ir suvokimas yra apriboti tavo pojūčių
Taigi, mes negalime būti „sąmoningi“.
Mes galime pamažu tobulėti,
ir, galbūt, suprasti truputį daugiau apie daugybę naujų dalykų.
Bet mes negalime pasiekti „sąmoningumo“,
nes mes nematome gama spinduliuotės, kosminės spinduliuotės...
Mes nematome visų šių dalykų be specialios įrangos.
Religija
Religija turi seną knygą su daugybe išgalvotų mitų.
Atkreipkit dėmesį, kad tie mitai nesikeičia metų metus.
Mokslininkas turi knygą apie astronomiją.
Kiekvienais metais, šios knygos informacija kinta.
Jei turi knygą apie elektroniką, kuri yra dviejų metų senumo, ji yra pasenusi.
Tai nuolatinė kaita.
Štai pastorius, kuris turi pasenusią knygą,
labai supaprastintą aprašymą apie Žemę.
Ir ji manipuliuoja žmonių baime: kas nutiks po mirties?
(Lawrence) -Dabar mitai ir prietarai yra labai išsikeroję,
ne dėl to, kad mes jiems nežinome geresnio paaškinimo,
bet dėl to, kad žmonės nori tikėti dalykais, kurie jiems padeda geriau jaustis.
Prasmė
(Jacque) -Mokykloje yra sakoma, kad viskas gamtoje turi prasmę.
Pavyzdžiui: „Kokia gyvenimo prasmė?“
Jie sako: „Antakių paskirtis yra
apsaugoti akis, kad į jas nepatektų prakaitas.“
Tai reiškia, kad tai kažkas turėjo suprojektuoti.
Tai kokia tada čiaudėjimo ir kosėjimo prasmė?
Apkrėsti kitus žmones?
Teigiama, kad gyvūno ragų paskirtis yra apsisaugoti nuo plėšrūnų.
Aš klausiu: „Kokia ragų prasmė?“
Jie atsako: „Apsiginti nuo kitų gyvūnų.“
Aš klausiu: „O jei ragai nusisukę į šoną?“
„Na, turbūt, kad apsigintų, jei puola iš šono?“
O jei ragai nusisukę atgal? Ar jie padės, kai gyvūną puola iš galo? Ne!
Gyvūnai gimsta su įvairiausių formų ragais
ir išmoksta jais naudotis.
(Lawrence) -Žmonės tiki, jog jų gyvenimas turi kažkokią kosminę prasmę.
Bet, tiesa pasakius, mokslas, šiuo metu
neturi jokių įrodymų, kad visata turi prasmę.
Ar tai reiškia, kad visata neturi prasmės?
Ne. Mes negalime to įrodyti.
Tiesiog nėra įrodymų, kad visata turi prasmę
ir pati visata elgiasi taip, lyg joje nebūtų prasmės
Ar dėl to turėtume jaustis prislėgti? Mano nuomone, ne, todėl kad
tai reiškia, jog gyvenimo prasmė yra tokia, kokią patys susikuriame.
Ištikimybė Metodologijai
(Jacque) -Mes nenorime, kad žmonės tarnautų korporacijoms ar šalims.
Mes norime, kad žmonės būtų ištikimi metodologijai
ir pasikliautų išradimais, kurie pagerintų jų gyvenimo kokybę.
Sukurti juos geresnius, išmanesnius, greitesnius...
Ir padaryti juos prieinamais visiems pasaulio žmonėms.
Štai kokios ištikimybės mums reikia.
Jei Kinijai gims idėja, kaip viską automatizuoti,
sveikiname!
Jei afrikiečiai sugalvotų gerą idėją, sveikiname!
Daugiau jokios ištikimybės korporacijoms ar šaliai.
Būkime ištikimi Žemei ir visiems joje gyvenantiems žmonėms.
Ir padarykime savo planetą daug geresne vieta gyventi.
Štai apie kokią ištikimybę aš kalbu.
Štai ištikimybės priesaika, apie kurią aš kalbu.
Prisiekti ištikimybę metodologijai.
(Pasakotojas) Jei sugebėtume pasiekti šviesesnę ateitį,
joje spręstume visų žmonių problemas.
(Jacque) -Mes turime suprasti, kad Žemė yra mūsų vienintelis išsigelbėjimas.
Jeigu mes ja nesirūpinsime, nesvarbu kiek bažnyčių pastatytume,
mes mirsime badu ir vienas kitą išžudysime.
(Pasakotojas) Tikrieji iššūkiai yra sukurti perteklių,
atkurti pažeistą ir užterštą aplinką,
kurti ir dalintis naujomis technologijomis
ir pagerinti tarpusavio santykius.
(Jacque) -Aš žinau, kad mes galime sukurti daug geresnį pasaulį, be karo,
be daugumos nusikaltimų, be kalėjimų
ir be pinigų.
Mes galime tai pranokti. Mes turime technines galimybes
padaryti visus dalykus prieinamus visiems pasaulio žmonėms.
Visi mokslo atradimai yra beverčiai,
jei jie nepagerina mūsų visų gyvenimo kokybės.
(Pasakotojas) Tinkamai pritaikomas mokslas, gali tarnauti bendrai gerovei.
Ir nors šis tikslas tūkstančius metų aplenkdavo žmogaus civilizaciją,
galimybė į geresnį gyvenimą visiems
galiausiai priklausys nuo sprendimų, kuriuos darome šiandien.
„Jeigu tu manai, kad negalime pakeisti pasaulio,
tai reiškia, kad tu ne vienas iš tų, kurie tai padarys.“ -Jacque Fresco
Prisijunk prie tų, kurie siekia paversti Venus Projektą realybe.
www.TheVenusProject.com
Išvertė Linguistic Team International http://forum.linguisticteam.org